C 312/70
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.1.
(12)
A Bizottság az 1176/2011/EU rendelet 5. cikke alapján Görögország vonatkozásában mélyreható felülvizsgálatot végzett, és 2023. május 24-én közzétette annak eredményeit.
A Bizottság megállapította, hogy Görögországban túlzott makrogazdasági egyensúlyhiány áll fenn.
A magas államadóssággal és a nemteljesítő hiteleknek a magas munkanélküliséggel összefüggő jelentős állományával kapcsolatos sebezhetőségek ugyan csökkentek, de az ország külső pozíciója romlott.
Az egyik fő aggály az, hogy a folyó fizetési mérleg hiánya 2022-ben – az energiaárak Unió-szerte tapasztalt meredek emelkedése miatt is – jelentősen nőtt, az idegenforgalmi bevételek fellendülése ellenére.
Bár az előrejelzések szerint idén és jövőre is csökken a külső hiány, az várhatóan jóval a nettó nemzetközi befektetési pozíció tartós javulásának biztosításához szükséges szint felett marad.
Bár a GDP-arányos államadósság továbbra is a legmagasabb az Unióban, 2022-ben – nagyrészt az erős nominális GDP-növekedésnek köszönhetően – jelentősen javult, és 2023-ban, illetve 2024-ben várhatóan tovább fog csökkenni.
A nemteljesítő hitelek állománya a korábbi években tapasztalt jelentős csökkenést követően tavaly is meredeken csökkent, de az uniós átlaghoz viszonyítva továbbra is magas; ez változatlanul rontja a bankok nyereségességét és hitelezési kapacitását, ami viszont kihat a gazdaság tőkeellátottságára és a termelékenység növekedésére.
A szakpolitikai válasz hozzájárult az egyensúlyhiányok felszámolásához, és a helyreállítási és rezilienciaépítési terv végrehajtása jelentős lehetőséget kínál a fennmaradó strukturális hiányosságok kezelésére.
Mindazonáltal, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a külső egyenlegek határozottan javuljanak, és hogy a nemteljesítő hitelek állománya tovább csökkenjen, további erőfeszítésekre van szükség többek között az adósságbehajtás hatékonyságának növelése és a nemteljesítő hitelek másodlagos piacának javítása révén.
(13)
Az Eurostat által hitelesített adatok alapján Görögország GDP-arányos államháztartási hiánya a 2021.
évi 7,1 %ról 2022-ben 2,3 %-ra csökkent, míg a GDP-arányos államadósság a 2021. év végi 194,6 %-ról 2022 végére 171,3 %-ra esett.
(14)
Az államháztartási egyenlegre hatást gyakoroltak az energiaár-emelkedés gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítése céljából hozott költségvetési politikai intézkedések.
2022-ben az ilyen költségvetési politikai kiadásnö­ velő intézkedések közé tartoztak a háztartásoknak és a vállalkozásoknak nyújtott villamosenergia-támogatások, valamint a kiszolgáltatott helyzetű háztartások szociális juttatásainak növelése.
Ezen intézkedések költségét részben ellensúlyozták az energiatermelők és -szolgáltatók rendkívüli nyereségére kivetett új adók, nevezetesen a villamosenergia-termel őkre vonatkozó árplafon és az ugyancsak a villamosenergia-termel őkre a 2021 októbere és 2022 júniusa közötti időszakban kivetett rendkívüli illeték.
A Bizottság becslése szerint az említett intézkedések nettó költségvetési költsége 2022-ben a GDP 2,5 %-ára tehető.
Ugyanakkor a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedések becsült költsége a 2021.
évi 6,5 %-ról 2022-ben a GDP 1,5 %-ára csök­ kent.
(15)
A Tanács a 2021. június 18-i ajánlásában (7) azt ajánlotta, hogy Görögország 2022-ben használja ki a Hely­ reállítási és Rezilienciaépítési Eszközt a helyreállítást támogató további beruházások finanszírozására, miközben prudens költségvetési politikát folytat.
A Tanács ezenkívül azt ajánlotta, hogy Görögország tartsa fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét.
(16)
A Bizottság becslései szerint a költségvetési irányvonal (8) 2022-ben támogató volt, és a GDP – 1,0 %-ának felelt meg.
Görögország – a Tanács ajánlásának megfelelően – továbbra is támogatta a helyreállítást az eszközből finanszírozandó beruházások révén.
Az eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és más uniós alapokból finanszírozott kiadások 2022-ben a GDP 2,1 %-át tették ki (2021-ben a GDP 2,6 %-át).
Az eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és más uniós alapokból finanszírozott kiadások 2022es csökkenése az előző programozási időszak fokozatos kifutásának tudható be, míg az új programozási időszakban a beruházási kiadások még nem emelkedtek.
A nemzeti finanszírozású beruházások 0,6 százalék­ pontos expanzív hozzájárulást biztosítottak a költségvetési irányvonal (9) számára.
Görögország tehát a Tanács ajánlásával összhangban fenntartotta a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét.
Ugyanakkor a nemzeti finan­ szírozású (az új bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások növekedése 0,6 százalékpontos expanzív hozzájárulást biztosított a költségvetési irányvonal számára.
Ez a jelentős expanzív hozzájárulás magában foglalta az energiaár-emelkedés gazdasági és társadalmi hatásainak enyhítése céljából hozott költségve­ tési politikai intézkedések többlethatását (a GDP 2 %-át kitevő nettó költségvetési többletköltség).
Görögország tehát kellő mértékben korlátozta a nemzeti finanszírozású folyó kiadások növekedését.
(7) A Tanács ajánlása (2021. június 18.) amelyben véleményezi Görögország 2021. évi stabilitási programját (HL C 304., 2021.7.29., 33. o.).
(8) A költségvetési irányvonal – a Covid19-válsággal kapcsolatos ideiglenes szükséghelyzeti intézkedéseket figyelmen kívül hagyva, de – az eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és más uniós alapokból finanszírozott kiadások figyelembevételével számított elsődleges kiadások (diszkrecionális bevételi intézkedések nélküli) változásának a középtávú potenciális növekedéshez viszonyított arányával mérhető.
További részletekért lásd a költségvetési statisztikai táblázatokban szereplő 1. keretben foglaltakat.
(9) Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások GDP-arányosan 0,0 százalékpontos, azaz semleges hozzájárulást biztosítottak.