C 312/258
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.1.
(30)
Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az említett rendelet V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza.
Bár Svédország helyreállítási és rezilienciaépítési tervét csak 2022-ben fogadták el, végrehajtása immár folyamatban van.
A lassú kezdet ellenére a végrehajtás általában véve jól halad, és jelenleg a helyreállítási és rezilienciaépítési terv viszonylag kis összegű pénzügyi allokációja miatt korlátozottnak tűnik a forrásfelhasználás elmaradásának kockázata.
A Bizottság és Svédország 2023 máju­ sában aláírta az operatív megállapodást.
Svédország várhatóan 2023 második felében, két részletet összevonva nyújtja be első kifizetési kérelmét.
Folyamatban van a REPowerEU-fejezet és a vissza nem térítendő támogatás kismértékű csökkenése miatti kiegészítés előkészítése.
Az új REPowerEU-fejezetnek a helyreállítási és reziliencia­ építési tervbe való gyors beillesztése lehetővé fogja tenni további reformok és beruházások finanszírozását, támogatva Svédország stratégiai célkitűzéseit az energetika és a zöld átállás területén.
A helyreállítási és rezilien­ ciaépítési terv, valamint az említett terven túlmutató egyéb gazdasági és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehaj­ tása szempontjából továbbra is fontos a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek és más releváns érdekelt felek szisztematikus és hatékony bevonása az átfogó szakpolitikai menetrend iránti széles körű felelős­ ségvállalás biztosítása érdekében.
(31)
A Bizottság 2022-ben Svédország valamennyi kohéziós politikai programozási dokumentumát jóváhagyta.
A kohéziós politikai programoknak a REPowerEU-fejezetet is tartalmazó helyreállítási és rezilienciaépítési tervvel komplementer módon és azzal szinergiában történő gyors végrehajtása kulcsfontosságú a zöld és digitális átállás megvalósításához, a gazdasági és társadalmi reziliencia növeléséhez, valamint a kiegyensúlyozott területfejlesz­ téshez Svédországban.
(32)
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv és a kohéziós politikai programok által kezelt gazdasági és szociális kihívásokon felül Svédország számos további kihívással szembesül a következőkkel kapcsolatban: i. a hátrányos társadalmi-gazdasági és migráns háttérrel rendelkező tanulók oktatási esélyegyenlőségének hiánya; ii. a hátrányos helyzetű csoportok munkaerőpiacra történő hatékonyabb bevonásának szükségessége; valamint iii.
a fosszilis tüzelőanyagoktól való függés csökkentésének szükségessége.
(33)
Bár Svédország általában jól teljesít az oktatási eredmények terén, a svéd oktatási rendszerben továbbra is fenn­ állnak egyenlőtlenségek.
A hátrányos társadalmi-gazdasági és migráns háttérrel rendelkező tanulók oktatási lehe­ tőségei korlátozottak, ideértve a munkavállaláshoz szükséges készségek fejlesztésének lehetőségét is.
Az oktatás­ beli egyenlőtlenségek egyre súlyosbodnak, és gyakran azzal állnak összefüggésben, hogy a migráns háttérrel rendelkező tanulók lehetőségei korlátozottak a szabad iskolaválasztást illetően – különösen vonatkozik ez azokra, akik nemrégiben érkeztek Svédországba.
Az iskolai osztályozási gyakorlatok közötti különbségek az oktatási eredmények további romlásának kockázatával járnak.
A szakképzett tanárok hiánya továbbra is problémát jelent, és a gyógypedagógusok, a kötelező iskolákban dolgozó szaktanárok és a középiskolákban dolgozó szakoktatók esetében a legsürgetőbb.
Van tér az oktatási rendszer felépítésének és irányításának javítására, többek között a beiratkozási eljárást, az osztályozási rendszert és a tanárok szakmai előmenetelét illetően.
(34)
Svédország továbbra is kihívásokkal néz szembe a hátrányos helyzetű és migráns háttérrel rendelkezők munka­ erőpiaci integrációja, valamint a még fennálló készséghiány csökkentése terén.
Folyamatosan nő a szakadék az Unióban születettek és a nem az Unióban születettek iskolázottsági szintje között, ami leginkább az előbbiek között a felsőfokú végzettséggel rendelkezők megemelkedett arányának tudható be.
A korai iskolaelhagyók aránya nőtt, különösen a nem az Unióban született diákok körében.
Meg kell erősíteni a tanulási tevékenységekben való részvételt annak érdekében, hogy a hátrányos helyzetű csoportokból származó személyek elsajátíthassák a munka­ erőpiac szempontjából releváns készségeket, és növelhessék esélyeiket arra, hogy munkát találjanak.
(35)
Svédországnak több erőfeszítésre van szüksége ahhoz, hogy 2045-re elérje a karbonsemlegességre vonatkozó nemzeti célkitűzését.
Bár Svédország továbbra is azon tagállamok közé tartozik, ahol a végsőenergia-fogyasztáson belül a legmagasabb a megújuló energiaforrások aránya, a villamosenergia-hálózat kapacitása és az átviteli hálózati korlátok a jövőben akadályozhatják a megújuló energiaforrások további elterjedését.
2022-ben ezek a korlátok hozzájárultak az energiaárak emelkedéséhez az ipar és a háztartások számára, és korlátozták a gazdasági tevé­ kenység bővülését a távoli földrajzi területeken.
A villamosenergia-hálózat kapacitásának növelése kulcsfontos­ ságú, mivel Svédország végsőenergia-fogyasztása 2045-re várhatóan 300 TWh-ra emelkedik, vagyis megkétszere­ ződik az ipar és a közlekedés megnövekedett villamosítási szükségletei miatt.
A villamosenergia-hálózat kiépítése és megerősítése azonban késedelmet szenved a hosszadalmas engedélyezési eljárások miatt.
Emellett Svédország néhány, a megújuló energiaforrások bevezetésére – különösen a szárazföldi szélenergia-projektekre – irányuló közigazgatási eljárása az Unióban a leghosszabbak közé tartozik.
A kormány vizsgálatot indított a környezetvé­ delmi engedélyek svéd környezetvédelmi törvénykönyv hatálya alá tartozó értékelésének egyszerűsítésével kapcso­ latban.
Ugyanakkor konkrét szakpolitikai intézkedésekre van szükség a villamosenergia-hálózat bővítésével és a megújuló energiaforrások elterjesztésével kapcsolatos közigazgatási eljárásoknak – például az ezekben az eljárá­ sokban részt vevő hatóságok számának csökkentése és az eljárások párhuzamos végrehajtása révén történő – felgyorsítása érdekében.
Az energiafogyasztásnak az energiahatékonyság növelése révén történő visszafogása