C 312/212
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.1.
(27)
A 2023. évi stabilitási program felvázolja a 2027-ig tartó középtávú költségvetési pályát.
A 2023. évi stabilitási program szerint az államháztartási hiány várhatóan fokozatosan csökken a GDP 0,1 %-ára 2025-ben, 2026-ban a költségvetés egyensúlyba kerül, később pedig, 2027-ben kismértékű, 0,1 %-os többletet ér el.
Ezért az államház­ tartási hiány a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad.
A 2023. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság a 2024 végi 103,0 %-ról 2027 végére várhatóan 92,0 %-ra csökken.
Ha az államháztartás összetétele a bevételi és a kiadási oldalon egyaránt növekedésbarátabbá válna, az megerő­ sítené Portugália hosszú távú költségvetési fenntarthatóságát, egyúttal javítaná az üzleti környezetet, és hozzájá­ rulna a fenntartható és inkluzív növekedéshez.
Az adókedvezményeket széles körben alkalmazzák a portugál adórendszerben, és a több mint 500 adókedvezményt több mint 60 jogi szöveg írja elő.
Ez növeli az összetett­ séget és rontja a rendszer átláthatóságát, és egyúttal bevételkiesést eredményez.
Célszerű lenne szisztematikusan nyomon követni és értékelni a meglévő adókedvezmények költséghatékonyságát, mivel az jelentős javulást tenne lehetővé ezen a területen.
Emellett állami és önkormányzati pótdíjak bonyolítják a társaságiadó-rendszert, ami további terhet ró mind az adóhatóságra, mind a vállalkozásokra.
Portugália adóigazgatásának hatékonyságát meg lehetne erősíteni, ami ösztönözné az önkéntes megfelelést, ugyanakkor elősegítené az adókijátszás és az adócsalás visszaszorítását.
Az adóbeszedés egyébként is magas igazgatási költségei az elmúlt években tovább nőttek (2018 és 2020 között körülbelül 5 %-kal).
Ugyanakkor Portugáliában az adók megfizetése látszólag több időt vesz igénybe, mint más tagállamokban.
A már korábban is magas adóhátralékok tovább nőttek (2020 végére a teljes bevétel 45,9 %-át tették ki, ami jóval az uniós átlag feletti arány).
(28)
A portugál szociális védelmi rendszer szerinti szociális ellátásoknak a szegénység visszaszorítására való képessége alacsony és 2021-ben tovább csökkent, miközben a szegénység kockázatának kitett személyek arányának alaku­ lása a legrosszabbak közé tartozott az Unióban (2,4 százalékpontos növekedéssel) – ezzel szemben a legtöbb tagállam általános stabilitást mutat.
A minimumjövedelem szintje továbbra sem megfelelő, és jóval a szegénységi küszöb alatt van.
Ezek az adatok kihívásokat támasztanak Portugália ahhoz szükséges kapacitásával kapcsolatban, hogy elérje a szociális jogok európai pillérének megvalósítására vonatkozó cselekvési tervben meghatározott szegénységcsökkentési célokat.
Ugyanakkor a szociális védelmi rendszer továbbra is összetett, miután különböző típusú szociális ellátások hasonló célokat látszanak szolgálni.
Az ebből fakadó összetettség és széttagoltság viszonylag alacsony igénybevételi rátákat eredményez, és a leginkább rászorulók nem részesülnek kiemelt figye­ lemben, ami szűkíti a szociális ellátásokat igénybe vevők körét, végső soron pedig csorbítja az ellátási rendszer megfelelőségét.
A meglévő ellátások egyszerűsítése és a szegénység elleni küzdelemre irányuló nemzeti stratégia időben történő végrehajtása növelni fogja Portugália kapacitását arra, hogy szembenézzen a jövőbeli társadalmi kihívásokkal.
(29)
Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az említett rendelet V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza.
Portugália helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása folyamatban van, azonban fennáll a késedelem kockázata.
Portugália a helyreállítási és reziliencia­ építési tervvel összefüggésben 58 mérföldkőhöz és célhoz kapcsolódóan kettő kifizetési kérelmet nyújtott be, és ennek nyomán összesen 2,98 milliárd EUR folyósítására került sor.
A portugál helyreállítási és rezilienciaépítési terv ambiciózus és jellegében összetett.
A késedelem kockázatának minimalizálása érdekében elengedhetetlen a terv szigorú irányítása és folyamatos nyomon követése.
Az új REPowerEU-fejezetnek a helyreállítási és reziliencia­ építési tervbe való beillesztése lehetővé fogja tenni további reformok és beruházások finanszírozását, támogatva Portugália stratégiai célkitűzéseit az energetika és a zöld átállás területén.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv, valamint az említett terven túlmutató egyéb gazdasági és foglalkoztatáspolitikák sikeres végrehajtása szempont­ jából továbbra is fontos a helyi és regionális hatóságok, a szociális partnerek és más releváns érdekelt felek szisztematikus és hatékony bevonása az átfogó szakpolitikai menetrend iránti széles körű felelősségvállalás bizto­ sítása érdekében.
Portugália 2023.
május 26-án benyújtotta terve módosított, a felülvizsgálatot követően új intézkedésekkel és egy REPowerEU-fejezettel kiegészített változatát, amely figyelembe veszi a megnövelt maxi­ mális pénzügyi hozzájárulást (17).
Az (EU) 2021/241 rendelet 14. cikkének (6) bekezdésével összhangban Portu­ gália további, hitel formájában nyújtott támogatást is igényelt az eszköz keretében.
(17) Az (EU) 2021/241 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban 2022. június 30-án Portugália esetében 15,5 milliárd EURra aktualizálták a maximális pénzügyi hozzájárulás összegét.