C 312/194
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.1.
(36)
Az Ukrajna elleni orosz invázió rávilágított arra, hogy Ausztria energiaellátásának biztonsága sérülékeny.
Bár Ausztriának sikerült csökkentenie függőségét az Oroszországból érkező gázimporttól, amely a 2021. évi 80 %hoz képest 2022-ben a teljes gázimport 57 %-át érte el, a behozatal aránya továbbra is jelentősen meghaladja az uniós átlagot.
Energiaforrásainak diverzifikálása érdekében a kormány pénzügyi ösztönzőket vezetett be a válla­ latok számára, hogy nem orosz forrásokból származó gázt importáljanak, és 2022-ben stratégiai gáztartalékot hozott létre.
Mindazonáltal Ausztria továbbra is jelentős kihívásokkal néz szembe az energiabiztonság biztosítása terén.
Az ország még mindig nem jelölte ki egyértelműen az orosz gázimporttól való teljes függetlenedéshez vezető rövid távú pályát.
Emellett a megújuló gázok, például a hidrogén előállításában és szállításában továbbra is kihasználatlan lehetőségek rejlenek, különösen az ellátási zavaroknak kitett ágazatok és régiók esetében.
(37)
2021-ben Ausztriában a végsőenergia-fogyasztáson belül a megújuló energia aránya 36 % volt, ami jelentősen meghaladja az uniós átlagot.
Ausztria éghajlat-politikai célkitűzéseinek – köztük a klímasemlegesség 2040-ig történő elérésének – teljesítése érdekében az országnak tovább kell növelnie ezt az arányt.
A megújuló energi­ aforrások bővítéséről szóló 2021.
évi törvény a helyreállítási és rezilienciaépítési tervben foglalt reformok egyi­ keként olyan keretet hozott létre, amely segít növelni a megújuló energia arányát a villamosenergia-fogyasztásban.
A reform célja, hogy Ausztria 2030-ra 27 TWh éves villamosenergia-termelési kapacitást érjen el megújuló energiaforrásokból, ami hozzá fog járulni az ország azon célkitűzéséhez, hogy addigra a 2020-ban mért 81 %hoz képest 100 %-os megújulóenergia-fogyasztást érjen el.
A megújuló energiaforrások további bővítése azonban egyelőre kihívásokkal jár; ezek között említhető a területrendezési és engedélyezési eljárások hossza, a szövetségi és regionális kormányzatok közötti hatáskörmegosztás összetettsége, valamint a közigazgatás személyzeti kérdé­ sei.
Ausztria megtette az első lépést a megújulóenergia-projektek észszerűsített környezeti hatásvizsgálatának bevezetése felé.
Emellett Ausztria jobban összehangolhatná az övezeti besorolás előírásait a zöld átállással kapcso­ latos céljaival, kezelhetné a személyzeti létszámmal kapcsolatos problémákat, és növelhetné a hálózati infrastruk­ túrára – például a tárolásra, elosztásra és átvitelre – irányuló beruházásokat.
A megújuló energia elterjedése szempontjából előnyös lenne továbbá a megújuló energiaforrások (különösen a szélenergia) elterjesztésének felgyorsítására kijelölt célterületek létrehozása rövid és egyszerű engedélyezési eljárásokkal, valamint a megújuló energia kiemelkedően fontos közérdekként való elismerése, összhangban az „Irány az 55 %!” intézkedéscso­ magban és a REPowerEU tervben foglalt ambiciózusabb megújulóenergia-célkit űzésekkel.
Emellett vizsgálni lehetne további megújuló energiaforrásokat, például a geotermikus energiát is.
(38)
Ausztria földgázfogyasztása a 2022 augusztusa és 2023 márciusa közötti időszakban – a 15 %-os csökkentési célt meghaladva – 19 %-kal csökkent az előző öt év azonos időszakának átlagos gázfogyasztásához képest.
Ausztria az (EU) 2022/1369 tanácsi rendelettel (17) összhangban folytathatná a gázkereslet 2024.
március 31-ig történő ideiglenes csökkentésére irányuló erőfeszítéseit.
Emellett az építőiparban és a feldolgozóiparban az energiahaté­ konyságra vonatkozó ambíciószint növelése csökkentené a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőséget.
Ausztria hosszú távú felújítási stratégiája egyértelmű mérföldköveket határoz meg 2050-re, célja épületállománya 80 %ának dekarbonizálása.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv további célja a fosszilis tüzelőanyaggal működő kazánok használatának fokozatos megszüntetése az építőiparban, és azok felváltása megújuló energiára épülő technológiával vagy távfűtéssel.
Ausztria 2030-ra vonatkozó energiahatékonysági célkitűzései azonban nem elég ambiciózusak az „Irány az 55 %!” intézkedéscsomag és a REPowerEU terv célkitűzéseinek eléréséhez.
Ezt a kérdést a 2023-ban várható új energiahatékonysági törvénynek kell kezelnie, amelynek célja, hogy 2030-ig 18 %-kal csökkentse a végsőenergia-fogyasztást.
Összességében Ausztria számára alapvető fontosságú lesz, hogy felgyor­ sítsa az épületek mélyfelújítására irányuló beruházásokat, a fűtés terén megújuló energiaforrásokkal váltsa fel a fosszilis tüzelőanyagokat, és a közüzemi digitalizáció (például intelligens fogyasztásmérők és termosztátok) révén jobban kezelje az energiafogyasztást.
Alapvető fontosságú továbbá, hogy felgyorsuljon az épületek fűtésrend­ szerének jelenlegi lassú felújítási üteme.
A megújuló fűtésről szóló törvény – az osztrák helyreállítási és rezilien­ ciaépítési terv kiemelt reformja – időben történő végrehajtása kulcsfontosságú lesz a probléma kezeléséhez.
(39)
A zöld átállás megkezdése magában foglalja a kibocsátások csökkentését is jónéhány ágazatban, különösen a közlekedésben, mivel ezek az ágazatok jelentős kibocsátáscsökkentési potenciállal rendelkeznek.
Ausztria jelenleg az Alpokon áthaladó közúti árufuvarozás jelentős tranzitországa.
Az osztrák helyreállítási és rezilienciaépítési terv keretében végrehajtott számos fenntartható közlekedési beruházás ellenére a közlekedéssel kapcsolatos kibocsá­ tások további csökkentése a közlekedési szegénység egyidejű kezelésével alapvető fontosságú lesz a klímasemle­ gesség eléréséhez.
Szintén kulcsfontosságú lesz további közlekedési megoldások, például a helyi hurok összeköt­ tetésének és a gépkocsihasználat alternatíváinak a kidolgozása, különösen a vidéki területeken.
(17) A Tanács (EU) 2022/1369 rendelete (2022. augusztus 5.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről (HL L 206., 2022.8.8., 1. o.).