C 312/164
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.1.
Az ilyen ügyleteknek a gazdaságra, a versenyre és az egységes piacra gyakorolt hatásáról nem készül értékelés.
A mentességek kritériumai nincsenek átlátható módon meghatározva, és nem létezik hivatalos eljárás az említett kritériumoknak vagy magának a döntésnek a megtámadására.
A beavatkozások eredményeként a külföldi tulajdon kárára megnőtt az állami vagy állambarát belföldi tulajdon a banki, távközlési, közüzemi, média-, televíziós és rádiós szolgáltatások terén.
Kormánytagok bejelentései alapján hasonló ügyletekre lehet számítani a biztosítási, kiskereskedelmi és közlekedési ágazatban, különösen a Budapest Airport tekintetében.
A külföldi tőke és knowhow jelenlétének visszaszorulása – különösen az olyan nagy hozzáadott értéket képviselő iparágakban, mint a banki ágazat és a távközlés – azzal a veszéllyel jár, hogy szűkülnek Magyarország lehetőségei a termelékenység növekedése és az innováció terén.
(38)
Magyarország energiaszerkezetében meghatározó az olaj és a gáz, amelyek mindegyike a teljes energiafelhasználás mintegy egyharmadának felel meg.
A nukleáris energia, illetve a megújuló energiaforrások részaránya 15 %, illetve körülbelül 14 %.
Magyarország továbbra is nagymértékben támaszkodik Oroszországra a fosszilis tüzelőanyagok, valamint a nukleáris energia tekintetében, és az orosz függőségtől való elmozdulásra irányuló erőfeszítései lassúak.
A hazai gázfogyasztás háromnegyedét az Oroszországból származó behozatal fedezi.
2021-ben Magyarország hosszú távú gázellátási megállapodást írt alá a Gazprommal, amelyet 2023 áprilisában módosítottak, lehetővé téve további mennyiségek behozatalát.
Az orosz fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség csökkentéséhez további jelentős intézkedésekre lesz szükség – különösen a szomszédos országokkal való együttműködés megerősítésére, szükség esetén az infrastruktúra területén is – az alternatív fosszilistüzelőanyag-forrásokhoz való hozzáférés biztosítása érdekében.
A villamosítás és az energiaigényes iparágakba történő tervezett beruházások növelni fogják a villamosenergia-termelés iránti igényt.
Annak ellenére, hogy az elmúlt években jelentősen nőtt a napenergiakapacitás, a megújulóenergia-kapacitás aránya még mindig az egyik legalacsonyabb az Unióban.
A szélerőmű­ parkok telepítését felfüggesztették, és várhatóan a jogi korlátozások megszüntetését követően indítják újra.
A geotermikus energia kihasználtsága alacsony.
A gyakran változó szabályozási környezet számos kihívás elé állítja a megújulóenergia-fejlesztést.
Emellett a villamosenergia-hálózat kapacitási korlátai jelentős szűk keresztmetszetet jelentenek a megújuló energiaforrások hálózatra kapcsolása tekintetében, miközben a rugalmas megoldások keresleti és kínálati oldalon fennálló hiánya és a korlátozott fogyasztói szerepvállalás komoly akadályát jelenti a tiszta és megújuló villamosenergia-termelés fejlesztésének.
Az uniós kiegyenlítő villamosenergia-piacba való, az optimálistól elmaradó integráció szintén elszalasztott lehetőséget jelent a hálózat további megújulóenergia-kapa­ citás céljából való optimalizálása tekintetében.
(39)
Magyarország számottevő energiahatékonysági potenciállal rendelkezik, különösen a lakóépületek tekintetében.
Magyarország földgázfogyasztása a 2022.
augusztus és 2023.
március közötti időszakban – az (EU) 2022/1369 tanácsi rendeletben (16) meghatározott 15 %-os csökkentési célt meghaladva – 20 %-kal csökkent az előző öt év azonos időszakának átlagos gázfogyasztásához képest, a közszférabeli intézkedéseknek és a háztartások energi­ afogyasztására alkalmazott árplafonrendszer módosításának köszönhetően is.
A Tanács arra ösztönzi Magyar­ országot, hogy az (EU) 2023/706 tanácsi rendelet (17) alapján folytassa a gázkereslet 2024.
március 31-ig történő ideiglenes csökkentésére irányuló erőfeszítéseit.
Mindazonáltal – a közelmúltbeli változások ellenére – a hatósági energiaárak megállapítása továbbra sem teszi lehetővé az árjelzések megfelelő működését és az energiamegtaka­ rítást célzó kellő ösztönzők létrehozását.
Az árplafonokat egységesen alkalmazzák valamennyi háztartásra.
A magas jövedelmű háztartások is részesülnek a támogatott hatósági árak előnyeiből, miközben az alacsony jöve­ delmű családok gyakran kevésbé energiahatékony otthonokban élnek.
Az alacsony jövedelmű háztartásokra irányuló célzott programok hatékonyabbak volnának mind a kiszolgáltatott helyzetű háztartások támogatása, mind az energiamegtakarítás ösztönzése terén.
(40)
A zöld átállás szempontjából kulcsfontosságú ágazatokban és szakmákban – ideértve a nulla nettó kibocsátási célt szolgáló technológiák gyártását, bevezetését és karbantartását – jelentkező munkaerő- és szakemberhiány szűk keresztmetszeteket hoz létre a klímasemleges gazdaságra való átállás terén.
A szakemberhiány csökkentéséhez, valamint a munkaerőpiaci integráció és a munkaerő-átcsoportosítás előmozdításához elengedhetetlenek a változó munkaerőpiaci igényekhez igazodó, magas színvonalú oktatási és képzési rendszerek, valamint a célzott tovább­ képzési és átképzési intézkedések.
A kiaknázatlan munkaerő-kínálat hasznosítása érdekében az említett intézke­ déseknek hozzáférhetőknek kell lenniük, különösen a zöld átállás által leginkább érintett személyek számára, illetve ágazatokban és régiókban.
2022-ben Magyarországon 31 olyan foglalkozást illetően számoltak be munka­ erőhiányról, amelyek a zöld átálláshoz kapcsolódó speciális készségeket vagy ismereteket igényelnek.
Ugyanakkor az energiaigényes iparágakban jelentősen csökkent a munkavállalók képzésben való részvétele, és ez az arány mostanra az uniós átlag alá süllyedt.
(41)
A Bizottság értékelése fényében a Tanács megvizsgálta a 2023. évi konvergenciaprogramot, és véleményét (18) az 1.
ajánlás tükrözi.
(16) A Tanács (EU) 2022/1369 rendelete (2022. augusztus 5.) a koordinált gázkereslet-csökkentési intézkedésekről (HL L 206., 2022.8.8., 1.o.).
(17) A Tanács (EU) 2023/706 rendelete (2023. március 30.) az (EU) 2022/1369 rendeletnek a gázra vonatkozó keresletcsökkentési intézkedésekkel kapcsolatos keresletcsökkentési időszak meghosszabbítása, valamint az intézkedések végrehajtására vonatkozó jelentéstétel és nyomon követés megerősítése tekintetében történő módosításáról (HL L 93., 2023.3.31., 1.o.).
(18) Az 1466/97/EK rendelet 9. cikkének (2) bekezdése szerinti vélemény.