C 312/160
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.1.
(19)
A 2023. évi államháztartási egyenleget várhatóan továbbra is befolyásolják a megemelkedett energiaárak gazda­ sági és társadalmi hatásainak mérséklése céljából hozott költségvetési intézkedések.
Ezek 2022 óta meghosz­ szabbított intézkedések, így különösen a közműszolgáltatóknak a lakossági energiaár-plafon által okozott veszte­ ségekért kompenzációként nyújtott támogatások és az energiaigényes vállalkozásoknak szóló támogatási progra­ mok.
Az említett intézkedések költségét továbbra is részben ellensúlyozzák az energiaszolgáltatók rendkívüli bevételeire kivetett adók.
Az említett bevételeket figyelembe véve, a Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése szerint a támogatási intézkedések nettó költségvetési költsége 2023-ban a GDP 1,2 %-ának felel meg (10).
Úgy tűnik, hogy a 2023-as intézkedések nem irányulnak célzottan a legkiszolgáltatottabb helyzetű háztartásokra vagy vállalkozá­ sokra, és a legtöbbjük nem teljes mértékben őrzi meg az energiakereslet csökkentésére és az energiahatékonyság növelésére irányuló árjelzést.
Ennek eredményeként a 2022. július 12-i tanácsi ajánlásnak (11) való megfelelés értékelése során semmilyen célzott támogatási intézkedést nem kell figyelembe venni.
(20)
2022. július 12-i ajánlásában a Tanács azt ajánlotta, hogy Magyarország 2023-ban hozzon intézkedést annak bizto­ sítására, hogy a nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások növekedése összhangban legyen az összességében semleges költségvetési irányvonallal (12), figyelembe véve az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak, valamint az Ukrajnából menekülőknek nyújtott ideiglenes és célzott támogatás folytatását.
Magyarországnak készen kell állnia arra, hogy a folyó kiadásokat a változó helyzethez igazítsa.
Magyarországnak azt is ajánlották, hogy fokozza a zöld és digitális átállásra, valamint – a REPowerEU kezdeményezés figyelembevé­ telével – az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, többek között az eszköz és más uniós alapok felhasz­ nálásával.
(21)
A Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése szerint 2023-ban a költségvetési irányvonal restriktív lesz (a GDP +4,2 %a), magas inflációs környezetben.
2022-ben a költségvetési irányvonal expanzív volt (a GDP – 0,4 %-a).
A nemzeti finanszírozású (a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növe­ kedése az előrejelzések szerint a GDP 2,2 %-ának megfelelő restriktív hozzájárulást biztosít a költségvetési irány­ vonal számára.
Ezért a nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások előre jelzett növekedése összhangban van a Tanács 2022. július 12-i ajánlásával.
Az eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és más uniós alapokból finanszírozott kiadások 2023-ban várhatóan a GDP 2,3 %-át teszik ki, míg a nemzeti finanszírozású beruházások az előrejelzések szerint 0,6 százalékpontos restriktív hozzájárulást biztosítanak a költségvetési irány­ vonal számára (13).
Ezért Magyarország addicionális beruházásokat tervez finanszírozni az eszközből és más uniós alapokból, bár az előrejelzések szerint nem tartja fenn a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét.
Magyar­ ország finanszírozni tervez a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat, így például a villamosenergia-hálózat fejlesztését, az elővárosi vasutak korszerűsítését, a lakossági napelemes rendszerek használatának támogatását, laptopok biztosítását az alsó és felső középfokú oktatási intézmények tanárainak és tanulóinak, valamint az egészségügy digitalizációját, amelyeket az eszközből és más uniós alapokból finanszíroznak.
(22)
A 2023. évi konvergenciaprogram szerint az államháztartási hiány 2024-ben várhatóan a GDP 2,9 %-ára csökken.
A 2024-es csökkenés főként a GDP-arányos államháztartási kiadások jelentős szűkülését tükrözi, különösen a bruttó állóeszköz-felhalmozás, a folyó termelőfelhasználás és a munkavállalói jövedelmek tekintetében.
A 2023. évi konvergenciaprogram szerint a GDP-arányos államadósság 2024 végén várhatóan 66,7 %-ra csökken.
Az előrejelzés zárónapján ismert szakpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése a GDP 4,4 %-ának megfelelő költségvetési hiányt valószínűsít 2024-ben.
Ez magasabb a 2023. évi konvergenciaprog­ ramban előre jelzett hiánynál, főként azért, mert – a közelmúltbeli tendenciákkal összhangban – magasabb a bruttó állóeszköz-felhalmozásra fordított kiadások előre jelzett szintje, valamint az elhúzódó inflációs nyomás miatt nagyobb a folyó termelőfelhasználás.
A Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése magasabb, 71,1 %-os GDParányos államadósságot vetít előre 2024 végén.
(10) Az adatok az említett intézkedések éves költségvetési terhének szintjét mutatják, beleértve a folyó bevételeket és kiadásokat, valamint – adott esetben – a tőkekiadási intézkedéseket is.
(11) A Tanács ajánlása (2022. július 12.)
Magyarország 2022. évi nemzeti reformprogramjáról, amelyben véleményezi Magyarország 2022. évi konvergenciaprogramját (HL C 334., 2022.9.1., 136. o.).
(12) A Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése alapján Magyarország esetében a potenciális kibocsátás középtávú (tízéves átlagos) növe­ kedése, amelyet a költségvetési irányvonal méréséhez használnak, nominális értéken 16,6 %-ra tehető.
(13) Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint GDP-arányosan 2,2 százalékpontos restriktív hozzájárulást biztosítanak.
Az egyéb tőkekiadások 2023.
évi jelentős visszaesése egy államháztartási körbe sorolt különleges jogalany 2022. évi földgázkészlet-beszerzésének jelentős hatásával függ össze.