2023.9.1.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 312/151
(25)
Változatlan szakpolitikákat feltételezve, a Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése a nemzeti finanszírozású nettó elsődleges kiadások 2024-ben 2,9 %-kal történő növekedését prognosztizálja, amely nem éri el az ajánlott növe­ kedési mértéket.
(26)
A 2023. évi stabilitási program szerint az állami beruházások GDP-arányosan 2023-ban és 2024-ben is stabilan 4,5 %-on maradnak.
A 2023. évi stabilitási program olyan reformokat és beruházásokat említ, amelyek várhatóan hozzájárulnak a fenntartható és inkluzív növekedéshez.
E reformok és beruházások közé tartoznak az energetikai és digitális átállás előmozdítására irányuló beruházások, amelyek egyben a helyreállítási és rezilienciaépítési terv részét is képezik.
(27)
A 2023. évi stabilitási program felvázolja a 2027-ig tartó középtávú költségvetési pályát.
A 2023. évi stabilitási program szerint az államháztartási hiány várhatóan fokozatosan csökken: 2025-ben a GDP 1,0 %-ára, 2026-ban pedig 0,8 %-ára esik vissza, majd 2027-ben enyhe növekedést követően 0,9 % lesz.
Ezért az államháztartási hiány a tervek szerint a program időhorizontjában a GDP 3 %-a alatt marad.
A 2023. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság a 2024 végi 27,5 %-ról 2027 végére várhatóan 29,0 %-ra nő.
(28)
A demográfiai tendenciák kormányzati kiadásokra gyakorolt hatása az elkövetkező évtizedekben még súlyosabbá válik, mivel az egy munkavállalóra jutó nyugdíjasok száma a népesség elöregedése és a nettó migrációs áramlások lassulása miatt várhatóan folyamatosan nőni fog.
Szakpolitikai változás hiányában a GDP-arányos nyugdíjkia­ dások növekedése az Unión belül Luxemburgban lesz az egyik legerőteljesebb: az előrejelzések szerint 2070-ig a jelenlegi arány kétszeresére, mintegy 18 %-ra nő, ami az Unióban a legmagasabb érték.
Ez az államadósság jelentős növekedéséhez fog vezetni, ami veszélyezteti az államháztartás fenntarthatóságát.
A helyreállítási és rezilienciaépítési terv nem foglalkozik a nyugdíjrendszer hosszú távú fenntarthatóságával.
Az említett terv konk­ rétan nem foglalkozik a korai nyugdíjbavonulási formák és a munkaerőpiac korai elhagyására irányuló pénzügyi ösztönzők negatív hatásaival, ami hozzájárul az idősebb munkavállalók alacsony foglalkoztatási rátájához.
A tényleges nyugdíjbavonulási életkor emelése kedvező makrogazdasági hatással járna, és csökkentheti a nyugdíj­ kiadásokat, mivel a foglalkoztatott idősebb munkavállalók magasabb aránya támogatná a gazdasági növekedést.
Az agresszív adótervezés elleni küzdelem alapvető fontosságú az Unióban: i.
a vállalkozások közötti verseny torzulásának megakadályozására; ii. az adófizetőkkel szembeni tisztességes bánásmód biztosítására; és iii.
az államháztartás védelmére.
Luxemburg kis méretű, nyitott gazdaság, amely nagy nemzetközi pénzügyi szektorral rendelkezik: ez jelentős mértékben magyarázza a jelentős pénzmozgásokat.
Ezek a folyamatok azonban azt is tükrözik, hogy az országban számos külföldi tulajdonú vállalat van jelen, amelyek részt vesznek a csoporton belüli vállalkozásfinanszírozási tevékenységekben.
Különös aggodalomra ad okot, hogy a nem együttműködő országok és területek uniós jegyzékében szereplő országokon kívül nem alkalmaznak forrásadót – vagy ezzel egyenértékű intézkedéseket – az alacsony vagy nulla százalékos adót kivető országokba és területekre irányuló kamat- és jogdíjfizetésekre vonatkozóan (19).
A luxemburgi székhelyű vállalatok által a külföldre, harmadik orszá­ gokba és területekre irányuló kamat- és jogdíjfizetésekre csak kismértékben vagy egyáltalán nem vethető ki adó, ha ezeket a kifizetéseket a kedvezményezett adójogrendszerében nem vagy alacsony szinten adóztatják.
Luxemburg tett bizonyos lépéseket az agresszív adótervezés elleni küzdelem terén.
Ezek az intézkedések azonban eddig nem voltak elegendőek az adórendszer azon jellemzőinek kezeléséhez, amelyeket a multinacionális válla­ latok kihasználhatnak agresszív adótervezés céljából.
(29)
Az (EU) 2021/241 rendelet 19. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az említett rendelet V. mellékletének 2.2. kritériumával összhangban a helyreállítási és rezilienciaépítési terv 2026-ig végrehajtandó, egymást kölcsönösen erősítő reformok és beruházások széles körét tartalmazza.
Luxemburg helyreállítási és rezilienciaépítési tervének végrehajtása folyamatban van.
Luxemburg 2022. december 28-án nyújtotta be az eszköz keretében folyósítandó 20 millió EUR összegű kifizetésre vonatkozó első kifizetési kérelmét, amely a tanácsi végrehajtási határozatban szereplő 26 mérföldkőnek és célnak felel meg.
A Bizottság 2023.
április 28-án tette közzé kedvező előzetes értékelését.
A Tanács jelenleg tárgyalja a kifizetési kérelmet.
Az érintett mérföldkövek és célok közé tartozik a „Lakhatási Paktum 2.0” reformjának hatálybalépése, amelynek célja a megfizethető önkormányzati bérlakások kínálatának növelése; a közszféra digitalizálására és a rendkívül biztonságos kommunikáció fejlesztésére irányuló
(19) A Tanács következtetései az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek felülvizsgált európai uniós jegyzékéről (HL C 64., 2023.2.21., 17. o.).