C 312/150
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.9.1.
(21)
A Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése szerint 2023-ban a költségvetési irányvonal expanzív lesz (a GDP – 1,5 %-a), magas inflációs környezetben.
2022-ben a költségvetési irányvonal expanzív volt (a GDP – 0,9 %-a).
A nemzeti finanszírozású (a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított) elsődleges folyó kiadások 2023-as növekedése az előrejelzések szerint a GDP 1,3 %-ának megfelelő expanzív hozzájárulást biztosít a költségvetési irányvonal számára.
A kiadásoknál figyelembe vették, hogy az energiaár-emelkedésnek leginkább kitett háztartásoknak és vállalkozásoknak nyújtott célzott támogatási intézkedések költsége a GDP 0,3 %-ával nő.
Következésképpen a nemzeti finanszírozású nettó elsődleges folyó kiadások expanzív hozzájárulása csak részben tudható be az energiaárak emelkedésének leginkább kitett háztartásoknak és vállalatoknak nyújtott célzott támogatásnak.
A nemzeti finanszírozású (a diszkrecionális bevételi intézkedések nélkül számított) elsőd­ leges folyó kiadások expanzív növekedését egyéb tényezők mellett a nem természetbeni szociális juttatások, a nem célzott energetikai intézkedésekhez kapcsolódó támogatások, a közszféra béreinek tartós emelése, az uniós költségvetéshez való egyszeri hozzájárulás és a héakulcsok csökkentése határozza meg.
Ezért a nemzeti finan­ szírozású elsődleges folyó kiadások előre jelzett növekedése nincs összhangban a Tanács 2022. július 12-i ajánlásával.
Az eszközből származó vissza nem térítendő támogatásokból és más uniós alapokból finanszírozott kiadások 2023-ban várhatóan a GDP 0,2 %-át teszik ki, míg a nemzeti finanszírozású beruházások az előrejel­ zések szerint 0,1 százalékpontos expanzív hozzájárulást biztosítanak a költségvetési irányvonal számára.
Ezért Luxemburg addicionális beruházásokat tervez finanszírozni az eszközből és más uniós alapokból, és az előrejel­ zések szerint fenntartja a nemzeti finanszírozású beruházások szintjét (15).
Terve a zöld és digitális átállásra, valamint az energiabiztonságra irányuló közberuházásokat tartalmaz; idetartozik például a tömegközlekedés villamosítása, a villamos- és vasúti hálózat fejlesztése, a fotovoltaikus panelek beszerzését támogató éghajlat- és energiapolitikai alap, a közszolgáltatások digitalizálása és a digitális kommunikáció biztonsága (kvantumtechno­ lógia), amelyeket részben az eszközből és más uniós alapokból finanszíroznak.
(22)
A 2023. évi stabilitási program szerint az államháztartási hiány 2024-ben várhatóan a GDP 1,7 %-ára nő.
A 2024-es növekedés főként a háztartások és a vállalati bevételek jövedelmének a megugró infláció hatásaival szembeni védelmére irányuló támogatási intézkedések meghosszabbítását tükrözi.
A 2023. évi stabilitási program szerint a GDP-arányos államadósság 2024 végén várhatóan 27,5 %-ra nő.
Az előrejelzés zárónapján ismert szakpolitikai intézkedések alapján a Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése a GDP 1,5 %-ának megfelelő költség­ vetési hiányt valószínűsít 2024-ben.
Ez némileg alacsonyabb, mint a 2023.
évi stabilitási programban előre jelzett hiány, főként a munkavállalói jövedelmeknek és szociális transzfereknek a Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése szerint valamivel alacsonyabb mértékű növekedése miatt.
A Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése alacsonyabb, 27,0 %-os GDP-arányos államadósságot vetít előre 2024 végére.
(23)
A 2023. évi stabilitási program azzal számol, hogy az energiatámogatási intézkedéseket 2024 végéig meghosz­ szabbítják.
A Bizottság jelenlegi feltételezései szerint az energiatámogatási intézkedések nettó költsége 2024-ben a GDP 0,5 %-a lesz (16), szemben a GDP 1,1 %-ával 2023-ban.
Az említett becslések azon a feltételezésen alapulnak, hogy az energiaárak nem fognak újból emelkedni.
Úgy tűnik, hogy a jelenlegi tervek szerint 2024-ben is érvényben maradó energiatámogatási intézkedések nem irányulnak célzottan a kiszolgáltatott helyzetű háztartá­ sokra vagy vállalkozásokra.
Emellett a legtöbbjük nem őrzi meg teljes mértékben az energiakereslet csökkentésére és az energiahatékonyság növelésére irányuló árjelzést.
(24)
Az 1466/97/EK rendelet értelmében a középtávú költségvetési célkitűzés teljesítése érdekében megfelelő éves javulást kell elérni a strukturális költségvetési egyenlegre vonatkozóan, a GDP 0,5 %-át véve viszonyítási alapul (17).
Figyelembe véve a költségvetés fenntarthatóságával kapcsolatos megfontolásokat, a Bizottság szerint helyénvaló lenne 2024-ben legalább a GDP 0,3 %-ának megfelelő mértékben javítani a strukturális egyenleget.
Egy ilyen javulás biztosítása érdekében – és a Bizottság módszertanával összhangban – a nemzeti finanszírozású nettó elsődleges kiadások (18) növekedése 2024-ben nem haladhatja meg a 4,8 %-ot, amint azt ezen ajánlás is tükrözi.
Ugyanakkor a fennmaradó (a Bizottság jelenlegi becslése szerint 2023-ban a GDP 1,1 %-ának megfelelő) energi­ atámogatási intézkedéseket 2023-ban fokozatosan meg kell szüntetni – ha azt az energiapiaci fejlemények lehetővé teszik, a legkevésbé célzott intézkedésekkel kezdve –, és az ebből eredő megtakarításokat a költségvetési hiány csökkentésére kell felhasználni.
A Bizottság becslései szerint ez a nettó elsődleges kiadásoknak a 2024-re ajánlott maximális növekedési mértéknél kisebb mértékű növekedéséhez vezetne.
A Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése szerint azonban a nettó nemzeti finanszírozású elsődleges folyó kiadások 2023. évi növekedése nincs összhangban a Tanács 2022. július 12-i ajánlásával.
Ha ez megerősítést nyer, helyénvaló lenne 2024-ben a nettó elsődleges kiadások alacsonyabb növekedése.
(15) Az egyéb nemzeti finanszírozású tőkekiadások az előrejelzések szerint a GDP tekintetében semleges hozzájárulást biztosítanak.
(16) Az energiaügyi intézkedések bizottsági meghatározása csak az energiaárakat közvetlenül befolyásoló vagy az energiafogyasztáshoz ideiglenes jövedelemtámogatást nyújtó költségvetési intézkedéseket foglalja magában.
Az általános inflációval kapcsolatos támogató intézkedések nem minősülnek energiaügyi intézkedésnek, ezért tér el a 2023.
évi stabilitási program és a Bizottság 2023-as tavaszi előrejelzése az energiatámogatási intézkedések becsült költségvetési költségének vonatkozásában.
(17) Az 1466/97/EK rendelet 5. cikke szintén a GDP több mint 0,5 %-át kitevő kiigazítást ír elő azon tagállamok számára, amelyek a GDP 60 %-a feletti adósságszinttel vagy kifejezett adósságfenntarthatósági kockázattal rendelkeznek.
(18) A nettó elsődleges kiadások a diszkrecionális bevételi intézkedésektől megtisztított, a kamatkiadásokat és a konjunkturális munka­ nélküliségi kiadásokat figyelmen kívül hagyva számított, nemzeti finanszírozású kiadásokat jelentik.