1.9.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 312/73
(27)
U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2026.
Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 0,5 % BDP-a u 2025. te na 0,1 % do 2026.
Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a.
Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti sa 150,8 % BDP-a krajem 2024.
na 135,2 % BDP-a do kraja 2026.
(28)
Na temelju dobrih praksi i reformi poduzetih u okviru plana za oporavak i otpornost izmjene grčkog okvira porezne politike mogle bi pomoći u rješavanju problema nedostatka ulaganja.
Točnije, uvođenjem šireg sustava prethodnih poreznih mišljenja mogla bi se povećati pravna sigurnost za ulagače i pojačati napori koji su u tijeku kako bi se pojednostavnio porezni sustav.
Revizija poreznog sustava također bi mogla doprinijeti povećanju porezne osnovice za samozaposlene osobe i poduprijeti ulaganja.
Porezna disciplina mogla bi se poboljšati širom primjenom elektroničkih plaćanja i većom upotrebom informacija koje potječu iz elektroničkih plaćanja, posebno uzimajući u obzir nedavne podatke o sve većoj razlici između prijavljenih niskih prihoda i prometa samozapo­ slenih osoba koji se očito brzo povećava.
To bi se osobito moglo postići boljom upotrebom informacija koje potječu iz elektroničkog plaćanja za ciljane profesije.
Očekuje se da će digitalna transformacija Nezavisnog tijela za javne prihode, koja je u tijeku, doprinijeti tom cilju.
Međutim, ključno je da se dodatno poveća operativna autonomija tog tijela u pogledu upravljanja i razvoja infrastrukture za ljudske resurse i informacijsku tehnologiju s obzirom na izazove s kojima se porezni sustavi diljem svijeta stalno suočavaju.
(29)
Grčka je nastavila poduzimati mjere za modernizaciju svoje javne uprave, ali su ukupni rezultati i dalje relativno slabi.
Nakon znatne prilagodbe nakon 2010. veličina i trošak javne uprave uglavnom su usklađeni s prosjekom Unije.
Rashodi Grčke za plaće ostali su stabilni u 2022., na 10,8 % BDP-a, nešto iznad prosjeka Unije (10,2 % BDP-a).
Za očuvanje tih dobitaka bit će ključno osigurati nastavak primjene jedinstvene ljestvice plaća, uz istodobno zadržavanje trenutačnog broja osoblja kontinuiranom primjenom pravila o zapošljavanju stalnog osoblja „jedan za jedan” i gornje granice za privremeno osoblje, koja je uvedena 2022.
Plan za oporavak i otpornost sadržava mjere za povećanje učinkovitosti javne uprave, a posebno njezinih digitalnih usluga.
Istodo­ bno, privlačenje i zadržavanje visokokvalitetnog osoblja i dalje je izazov.
To bi se moglo sustavno riješiti posebnim/dopunskim tablicama plaća za određene funkcije ili tijela te jasno definiranim sustavom naknada kao sastavnog dijela novog sustava upravljanja ljudskim resursima, uz istodobnu zaštitu cjelovitosti jedinstvene ljestvice plaća i ukupnog obujma rashoda za plaće.
(30)
U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026.
Provedba plana za oporavak i otpornost Grčke zasad dobro napreduje.
Bit će važno zadržati dinamiku provedbe i u budućnosti.
Grčka je podnijela tri zahtjeva (16) za plaćanje bespovratne financijske potpore i dva zahtjeva za plaćanje potpore u obliku zajma za 85 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz plana.
Grčka je dosad primila sredstva u ukupnom iznosu od 7 126 milijardi EUR (17).
Grčka je u skladu s člankom 14. stavkom 6.
Uredbe (EU) 2021/241 29. ožujka 2023.
obavijestila o namjeri da iz Mehanizma zatraži dodatnu potporu u obliku zajma u iznosu od 5 milijardi EUR.
Grčka je započela dobro s provedbom svojeg plana te je uspostavila sustav upravljanja i kontrole za praćenje i koordinaciju pravodobnog dovršetka reformi i ulaganja.
U budućnosti će biti važno zadržati i pojačati te napore s obzirom na znatan broj planiranih reformi i ulaganja, posebno s obzirom na to da će za dovršetak niza tih reformi i ulaganja biti potreban pravodoban napredak u raznim pripremnim koracima, uključujući postupke javne nabave.
Nastavak provedbe plana ovisi o administra­ tivnim i provedbenim kapacitetima imenovanih provedbenih tijela, uključujući regionalnu i lokalnu upravu.
Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Grčke u području energetike i zelene tranzicije.
Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.
(16) Grčka je 16. svibnja 2023.
podnijela treći zahtjev za plaćanje za bespovratna sredstva, a ocjena Komisije je u tijeku.
(17) Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, isplaćeni iznos za nepovratnu financijsku potporu (osim pretfinanciranja) iznosi 3 436 mi­ lijardi EUR, a isplaćeni iznos za potporu u obliku zajma (osim pretfinanciranja) iznosi 3 690 milijardi EUR.