C 312/70
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2023.
(12)
Komisija je provela detaljno preispitivanje za Grčku u skladu s člankom 5.
Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 24. svibnja 2023.
Komisija je zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže.
Konkretno, slabosti povezane s visokim državnim dugom i visokom razinom neprihodonosnih kredita u kontekstu visoke nezaposlenosti smanjuju se, ali se njezin vanjski položaj pogoršao.
Glavni je razlog za zabri­ nutost činjenica da se deficit tekućeg računa u 2022. znatno povećao unatoč oporavku prihoda od turizma, među ostalim i zbog naglog porasta cijena energije u cijeloj Uniji.
Iako se predviđa da će se vanjski deficit ove i sljedeće godine smanjiti, očekuje se da će ostati znatno iznad razine potrebne da se osigura trajno poboljšanje neto stanja međunarodnih ulaganja.
Iako je udio državnog duga u BDP-u i dalje najveći u Uniji, znatno se poboljšao 2022., uglavnom zahvaljujući snažnom rastu nominalnog BDP-a, a očekuje se da će se dodatno smanjiti 2023. i 2024.
Neprihodonosni krediti prošle su godine zabilježili nagli pad koji se temeljio na velikim smanjenjima prethodnih godina, ali su i dalje visoki u odnosu na prosjek u Uniji te i dalje negativno utječu na profitabilnost i kapacitet kreditiranja banaka, što pak negativno utječe na produbljivanje kapitala i rast produktivnosti gospodarstva.
Odgovor politike doprinio je uklanjanju neravnoteža, a provedba plana za oporavak i otpornost odlična je prigoda za uklanjanje preostalih strukturnih slabosti.
Međutim, potrebno je uložiti dodatne napore, posebno kako bi se osiguralo da se vanjske bilance znatno poboljšaju te da se dodatno smanje neprihodonosni krediti, među ostalim povećanjem učinkovitosti naplate duga i poboljšanjem tržišta sekundarnih neprihodonosnih kredita.
(13)
Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Grčkoj se sa 7,1 % BDP-a u 2021. smanjio na 2,3 % u 2022., dok je dug opće države pao sa 194,6 % BDP-a krajem 2021. na 171,3 % krajem 2022.
(14)
Na saldo opće države utjecale su mjere fiskalne politike poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije.
U 2022. te su mjere fiskalne politike koje su utjecale na povećanje prihoda uključivale subvencije za električnu energiju kućanstvima i poduzećima te povećane socijalne naknade ranjivim kućanstvima.
Trošak tih mjera djelomično je kompenziran novim porezima na neočekivanu dobit proizvođača i dobavljača energije, odnosno ograničenjem cijena za proizvođače električne energije i izvanrednom pristojbom za proizvođače električne energije za razdoblje od listopada 2021. do lipnja 2022.
Komisija procjenjuje da je u 2022.
neto proračunski trošak tih mjera iznosio 2,5 % BDP-a.
Istodobno je procijenjeni trošak privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 pao sa 6,5 % BDP-a u 2021. na 1,5 % BDP-a u 2022.
(15)
Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Grčkoj (7) da u 2022. iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike.
Nadalje, Vijeće je Grčkoj preporučilo da očuva ulaganja koja financira država.
(16)
Prema Komisijinim procjenama smjer fiskalne politike (8) bio je u 2022. poticajan, na – 1,0 % BDP-a.
Grčka je u skladu s preporukom Vijeća nastavila pružati potporu oporavku ulaganjima koja se financiraju sredstvima iz Mehanizma.
Rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije iznosili su 2,1 % BDP-a u 2022.
(2,6 % BDP-a u 2021.).
Smanjenje rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2022. posljedica je postupnog ukidanja mjera iz pret­ hodnog programskog razdoblja, a rashodi za ulaganja u novom programskom razdoblju još se nisu povećali.
Ulaganja koja financira država imala su ekspanzivan učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike (9).
Grčka je stoga, u skladu s preporukom Vijeća, očuvala ulaganja koja financira država.
Ujedno je rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) imao ekspanzivan učinak od 0,6 postotnih bodova na smjer fiskalne politike.
Taj znatan ekspanzivni učinak uključivao je dodatni učinak mjera fiskalne politike poduzetih za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (dodatni neto proračunski trošak od 2 % BDP-a).
Grčka je stoga dovoljno ograničila rast tekućih rashoda koje financira država.
(7) Preporuka Vijeća od 18. lipnja 2021. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2021.
(SL C 304, 29.7.2021., str. 33.).
(8) Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast.
Za više detalja vidjeti okvir 1 u tablicama s fiskalnim statističkim podacima.
(9) Ostali kapitalni rashodi koje financira država imali su neutralan učinak od 0,0 postotnih bodova BDP-a.