C 312/258
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2023.
(30)
U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026.
Iako je plan za oporavak i otpornost Švedske donesen tek 2022., njegova je provedba sada u tijeku.
Unatoč sporom početku, provedba općenito dobro napreduje i u ovoj se fazi čini da su rizici za apsorpciju s obzirom na relativno mala financijska sredstva iz plana za oporavak i otpornost ograničeni.
Opera­ tivni aranžmani između Komisije i Švedske sklopljeni su u svibnju 2023.
Očekuje se da će Švedska podnijeti svoj prvi zahtjev za plaćanje u kojem će objediniti dva obroka u drugoj polovini 2023.
U tijeku su pripreme poglavlja o planu REPowerEU i dopuna zbog neznatnog smanjenja bespovratne potpore.
Brzo uključivanje novog poglavlja o planu REPowerEU u plan za oporavak i otpornost omogućit će financiranje dodatnih reformi i ulaganja za potporu strateškim ciljevima Švedske u području energetike i zelene tranzicije.
Sustavno i učinkovito uključivanje lokalnih i regionalnih tijela, socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira tog plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.
(31)
Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Švedske odobrila u 2022.
Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Švedskoj.
(32)
Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Švedska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na i. nejednake mogućnosti u obrazovanju za učenike u nepovoljnom socioekonomskom položaju i učenike migrantskog podrijetla, ii.
potrebu za boljom integracijom skupina u nepovoljnom položaju na tržištu rada i iii.
potrebu za smanjenjem ovisnosti o fosilnim gorivima.
(33)
Iako Švedska ima općenito dobre rezultate kad je riječ o obrazovnim ishodima, u švedskom obrazovnom sustavu i dalje su prisutne nejednakosti.
Učenici u nepovoljnom socioekonomskom položaju i učenici migrantskog podrijetla imaju ograničene mogućnosti obrazovanja, uključujući mogućnosti za razvijanje vještina koje su potrebne za pronalazak zaposlenja.
Nejednakosti u obrazovanju povećavaju se i često su povezane s nedostatkom mogućnosti izbora željene škole za učenike migrantskog podrijetla, osobito za one koji su nedavno stigli u Švedsku.
Razlike u postupcima ocjenjivanja među školama mogle bi dodatno negativno utjecati na obrazovne ishode.
Nedostatak kvalificiranih nastavnika i dalje je problematičan i najhitniji za nastavnike učenika s posebnim potrebama, nastavnike određenih predmeta u obaveznom školovanju i strukovne nastavnike u srednjim školama.
Ima prostora za poboljšanje ustroja obrazovnog sustava i upravljanja njime, uključujući postupak upisa i sustav ocjenjivanja, kao i razvoj karijera nastavnika.
(34)
Švedska se i dalje suočava s problemima integracije osoba u nepovoljnom položaju i migrantskog podrijetla na tržište rada, kao i problemima sa smanjenjem preostalih nedostataka vještina.
Postoji sve veći jaz u razini obrazovanja između osoba koje nisu rođene u Uniji i onih rođenih u Uniji, a razlog tome uglavnom je porast stjecanja tercijarnog obrazovanja potonjih.
Udio osoba koje su rano napustile obrazovanje i osposobljavanje povećava se, posebno među učenicima koji nisu rođeni u Uniji.
Potrebno je veće sudjelovanje u aktivnostima učenja kako bi se osobama iz skupina u nepovoljnom položaju pomoglo da razviju vještine koje su relevantne za tržište rada i povećaju mogućnosti za pronalazak zaposlenja.
(35)
Treba uložiti više truda da Švedska ostvari svoj nacionalni cilj nulte neto stope emisija ugljika do 2045.
Iako je Švedska i dalje jedna od država članica s najvećim udjelom obnovljivih izvora energije u krajnjoj potrošnji energije, ograničenja kapaciteta elektroenergetske mreže i prijenosa mogu ograničiti daljnje uvođenje energije iz obnovljivih izvora u budućnosti.
Ta su ograničenja u 2022. doprinijela povećanju cijena energije za industriju i kućanstva i ograničila širenje gospodarske aktivnosti na udaljenim geografskim lokacijama.
Povećanje kapaciteta elektroenergetske mreže ključno je, s obzirom na to da se očekuje da će se konačna potrošnja električne energije u Švedskoj do 2045. udvostručiti na 300 TWh zbog povećanih potreba za elektrifikacijom industrije i prometa.
Međutim, izgradnja i jačanje elektroenergetske mreže kasni zbog dugotrajnih postupaka izdavanja dozvola.
Osim toga, Švedska ima neke od najdugotrajnijih administrativnih postupaka u Uniji kada je riječ o uvođenju energije iz obnovljivih izvora, posebno za projekte vjetroenergetske projekte na kopnu.
Vlada je započela istraživanje mogućnosti pojednostavnjenja procjena povezanih s izdavanjem dozvola za okoliš u okviru švedskog Zakonika o okolišu.
Istodobno su potrebne konkretne mjere politika za ubrzavanje administrativnih postupaka za širenje elektroenergetske mreže i uvođenje energije iz obnovljivih izvora, na primjer ograničavanjem broja tijela uklju­ čenih u te postupke i usporednim provođenjem postupaka.
Smanjenje potrošnje energije povećanjem energetske