1.9.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 312/213
(30)
Komisija je sve programske dokumente kohezijske politike Portugala odobrila u 2022.
Brza provedba programâ kohezijske politike, uz komplementarnost i sinergiju s planom za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje o planu REPowerEU, iznimno je važna za ostvarenje zelene i digitalne tranzicije, povećanje gospodarske i socijalne otpornosti te uravnotežen teritorijalni razvoj u Portugalu.
(31)
Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost i programima kohezijske politike, Portugal se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na kružno gospodarstvo, energetiku i zelenu tranziciju.
(32)
Portugal je znatno ispod prosjeka Unije kad je riječ o napretku prema kružnom gospodarstvu, u produktivnosti resursa u sektorima i u pogledu pokazateljâ gospodarenja otpadom, uz znatne regionalne razlike.
Prosječna stopa recikliranja komunalnog otpada posebno je niska (30,5 % u 2021., što je znatno ispod cilja Unije od 50 % do 2020.) i prisutne su razlike među regijama.
Za postizanje ciljeva Unije za sljedeće desetljeće, uključujući dostizanje stope recikliranja komunalnog otpada od 55 % do 2025., bit će potrebni znatni napori.
Potrebna su poboljšanja da se poveća sprečavanje nastanka otpada, smanjivanje količine, odvajanje, ponovna uporaba i recikliranje otpada, u skladu s razinama hijerarhije otpada, čime bi se otpad preusmjerio s odlagališta i spalionica, te da se moder­ niziraju postrojenja za recikliranje i obradu.
Primjeri za bolje postizanje tih ciljeva uključuju povećanje naknada za odlaganje i spaljivanje otpada, uvođenje poreza na preostali otpad i povećanje naknada za općine koje ne ispunjavaju ciljeve recikliranja.
Osim toga, proces bi se mogao ubrzati proširenjem odvojenog skupljanja otpada i daljnjim razvojem sustava kao što su „plati koliko baciš”, „povratne naknade” i proširena odgovornost proizvo­ đača.
(33)
Unatoč napretku koji je postignut, među ostalim u kontekstu energetske krize, Portugal je i dalje vrlo ovisan o uvozu fosilnih goriva; nafta i plin imali su udio od 45 %, odnosno 23 % u njegovoj strukturi izvora energije u 2021.
Osim toga, velika ovisnost Portugala o plinu za proizvodnju električne energije predstavlja rizike u smislu sigurnosti opskrbe, posebno s obzirom na nestašicu hidroelektrične energije zbog učestalijih suša.
Kako bi se ubrzali napori u pogledu dekarbonizacije, moglo bi se nastaviti provoditi više mjera koje se temelje na reformama i ulaganjima koji su dio plana za oporavak i otpornost Portugala i nadilaze ih.
Za ubrzanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora, Portugal bi mogao pratiti napredak ostvaren prošle godine u racionalizaciji postupaka izda­ vanja dozvola, među ostalim povećanjem kapaciteta za administraciju koja se bavi izdavanjem dozvola, poveća­ njem digitalizacije u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i uvođenjem povoljnijih prostornih aranžmana za energiju vjetra na kopnu, čiji je potencijal i dalje nedovoljno iskorišten.
Korisne bi bile i dodatne mjere za poticanje potrošnje energije iz vlastite proizvodnje, uključujući krovne solarne ploče, i zajednice energije iz obnovljivih izvora.
Unatoč porastu, broj zajednica energije iz obnovljivih izvora u Portugalu i dalje je nizak, ali ima prostora za olakšanje njihova licenciranja i izradu programâ poticaja.
(34)
Kad bude integrirano više obnovljivih izvora energije, bit će ključna dodatna ulaganja za proširenje kapaciteta za skladištenje i mrežnog kapaciteta kako bi se osigurala uravnoteženost elektroenergetske mreže.
Portugal bi mogao imati koristi od jačanja svojih elektroenergetskih interkonekcija, jer je razina interkonekcija sa Španjolskom još uvijek niska u usporedbi s ciljevima za 2030.
Status prijenosne i distribucijske mreže mogao bi se poboljšati jačanjem interne mreže, dodatnim ulaganjima u skladištenje električne energije i dodatnom digitalizacijom mreže.
Relativno mali opseg uvođenja pametnih brojila otežava razvoj decentraliziranog sustava proizvodnje energije iz obnovljivih izvora.
Za smanjenje visoke razine ovisnosti o fosilnim gorivima u zgradama i smanjenje potrošnje energije Portugal treba ubrzati svoje napore u području energetske učinkovitosti povrh onoga što je utvrđeno u planu za oporavak i otpornost Portugala i programima kohezijske politike.
Dodatne mjere trebale bi doprinijeti i rješavanju problema visokog udjela stanovništva Portugala koje živi u energetskom siromaštvu.
Jačanje napora za poticanje temeljite obnove, uključujući pružanje tehničke pomoći podnositeljima zahtjeva, moglo bi ubrzati provođenje projekata obnove.
Osim toga, Portugal bi mogao imati koristi od ojačanog okvira za financijske programe kojima će se potaknuti privatna ulaganja za energetski učinkovite obnove.
Time bi Portugal usmjerio više sredstava koja se temelje na bespovratnoj potpori prema kućanstvima kojima je to potrebno.
U Portugalu je od kolovoza 2022.
do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 16 % u odnosu na prosječnu potro­ šnju plina u istom razdoblju u prethodnih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (18).
Portugal bi mogao nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (19).
(18) Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022.
o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).
(19) Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023.
o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).