C 312/194
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2023.
(36)
Ruska invazija na Ukrajinu razotkrila je ranjivost sigurnosti opskrbe energijom u Austriji.
Iako je Austrija uspjela smanjiti ovisnost o uvozu plina iz Rusije, koji se 2022. smanjio na 57 % ukupnog uvoza plina u odnosu na 80 % u 2021., i dalje je znatno iznad prosjeka Unije.
Kako bi diversificirala svoje izvore energije, vlada je uvela financijske poticaje za poduzeća za uvoz plina iz izvora izvan Rusije te je 2022.
uspostavila stratešku rezervu plina.
Međutim, Austrija se i dalje suočava sa znatnim izazovima u osiguravanju energetske sigurnosti.
Zemlji još uvijek nedostaje jasno definiran kratkoročni put prema potpunom odvajanju od uvoza ruskog plina.
Isto tako, potencijal za proizvodnju i prijenos plina iz obnovljivih izvora kao što je vodik i dalje je nedovoljno iskorišten, posebno u sektorima i regijama osjetljivima na poremećaje u opskrbi.
(37)
Udio energije iz obnovljivih izvora u Austriji 2021. iznosio je 36 %, krajnje potrošnje energije što je znatno iznad prosjeka Unije.
Kako bi ostvarila klimatske ciljeve, koji uključuju postizanje klimatske neutralnosti do 2040., Austrija mora dodatno povećati taj udio.
Zakonom o širenju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora iz 2021., tj. reformom koja je uključena u plan za oporavak i otpornost, uspostavljen je okvir za povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji električne energije.
Cilj je reforme postići godišnji kapacitet proizvodnje električne energije od 27 TWh iz obnovljivih izvora do 2030., čime će se doprinijeti cilju zemlje da do te godine ostvari 100 % potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora, čiji je udio u 2020. iznosio 81 %.
Međutim, daljnje širenje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i dalje je suočeno s izazovima, kao što su trajanje postupaka prostornog planiranja i izdavanja dozvola, složena podjela ovlasti između saveznih i regio­ nalnih vlasti te kadrovska pitanja u upravi.
Austrija je poduzela prvi korak u uvođenju jednostavnije procjene utjecaja projekata u području energije iz obnovljivih izvora na okoliš.
Osim toga, Austrija bi mogla bolje uskladiti prostorno planiranje sa svojim ciljevima zelene tranzicije, riješiti probleme s manjkom osoblja i povećati ulaganja u mrežnu infrastrukturu kao što su skladištenje, distribucija i prijenos.
Širenju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora doprinijela bi i uspostava posebnih područja za poticanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora (posebno za energiju vjetra) s posebno kratkim i jednostavnim postupcima izdavanja dozvola te uvršta­ vanje energije iz obnovljivih izvora u projekt od prevladavajućeg javnog interesa, u skladu s ambicioznijim ciljevima u pogledu energije iz obnovljivih izvora iz paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU.
Nadalje, dodatni izvori obnovljive energije, kao što je geotermalna energija, mogli bi se podrobnije istražiti.
(38)
U Austriji je od kolovoza 2022.
do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 19 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 %.
Austrija bi mogla nastaviti privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2022/1369 (17).
Osim toga, povećanjem razine ambicije za energetsku učinkovitost u sektoru zgrada i proizvodnje smanjit će se ovisnost o fosilnim gorivima.
U dugoročnoj strategiji obnove Austrije utvrđene su jasne ključne etape za 2050. i nastoji se postići dekarbonizacija 80 % njezina fonda zgrada.
Cilj je plana za oporavak i otpornost i postupno ukidanje kotlova na fosilna goriva u sektoru zgrada i njihova zamjena tehnologijom grijanja iz obnovljivih izvora ili centraliziranim grijanjem.
Međutim, ciljevi povećanja energetske učinkovitosti Austrije za 2030. nisu dovoljno ambiciozni za postizanje ciljeva paketa „Spremni za 55 %” i plana REPowerEU.
To bi se pitanje trebalo riješiti novim zakonom o energetskoj učinkovitosti, koji se očekuje 2023. i čiji je cilj smanjenje krajnje potrošnje energije za 18 % do 2030.
Općenito, za Austriju će biti ključno ubrzati ulaganja u temeljitu obnovu zgrada, zamijeniti fosilna goriva obnovljivim izvorima energije za grijanje i bolje upravljati potrošnjom energije s pomoću digitalizacije komunalnih usluga (kao što su pametna brojila i termostati).
Nadalje, bit će ključno ubrzati trenutačni spori tempo termalne obnove zgrada.
Pravodobna provedba Zakona o grijanju iz obnovljivih izvora, što je vodeća reforma iz austrijskog plana za oporavak i otpornost, bit će ključna za rješavanje tog pitanja.
(39)
Pokretanje zelene tranzicije uključivat će i smanjenje emisija u nekoliko sektora, posebno onih povezanih s prometom, jer ti sektori imaju znatan potencijal za smanjenje emisija.
Austrija je trenutačno važna tranzitna zemlja za cestovni prijevoz tereta preko Alpa.
Unatoč nizu ulaganja u održivi promet u okviru austrijskog plana za oporavak i otpornost, daljnje smanjenje emisija povezanih s prometom, uz istodobno rješavanje problema siromaštva u pogledu prijevoza, bit će ključno za postizanje klimatske neutralnosti.
Razvoj dodatnih prometnih rješenja, kao što je povezivanje „posljednjeg kilometra” i alternativa upotrebi automobila, također će biti od ključne važnosti, posebno u ruralnim područjima.
(17) Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022.
o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).