C 312/164
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2023.
Ne provodi se procjena učinka takvih transakcija na gospodarstvo, tržišno natjecanje i jedinstveno tržište.
Kriteriji za ta izuzeća nisu utvrđeni na transparentan način i ne postoji službeni postupak za osporavanje tih kriterija ili same odluke.
Kao rezultat tih intervencija povećano je državno vlasništvo i vlasništvo domaćih poduzeća naklo­ njenih državi u području bankarstva, telekomunikacija, komunalnih usluga, medija, televizijskog i radijskog emitiranja, na štetu stranog vlasništva.
Prema najavama članova vlade slične se transakcije mogu očekivati u sektoru osiguranja, maloprodaje i prometa, posebno kad je riječ o zračnoj luci u Budimpešti.
Smanjena prisutnost stranog kapitala i znanja, posebno u sektorima s visokom dodanom vrijednošću kao što su bankarstvo i telekomunikacije, mogla bi ograničiti mogućnosti Mađarske za rast produktivnosti i inovacije.
(38)
U strukturi izvora energije u Mađarskoj dominiraju nafta i plin, na koje otpada otprilike po jedna trećina ukupne potrošnje energije.
Udio nuklearne energije iznosi 15 %, a obnovljivih izvora energije oko 14 %.
Mađarska se i dalje u velikoj mjeri oslanja na ruska fosilna goriva i nuklearnu energiju, a njezini napori za smanjenje ovisnosti o Rusiji sporo napreduju.
Tri četvrtine domaće potrošnje plina pokriveno je uvozom iz Rusije.
Mađarska je 2021.
potpisala dugoročni sporazum o opskrbi plinom s Gazpromom, a u travnju 2023.
u pregovorima je dogovorila izmjenu tog sporazuma kojom se dodaje mogućnost uvoza dodatnih količina.
Za smanjenje ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima bit će potrebne opsežne dodatne mjere, posebno za jačanje suradnje sa susjednim zemljama, među ostalim u pogledu infrastrukture, prema potrebi, kako bi se osigurao pristup alternativnim izvorima fosilnih goriva.
Elektrifikacija i predviđena ulaganja u energetski intenzivne industrije povećat će potrebu za proizvodnjom električne energije.
Unatoč znatnom povećanju kapaciteta za proizvodnju solarne energije posljednjih godina, udio kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i dalje je među najnižima u Uniji.
Izgradnja vjetroelektrana obustavljena je i očekuje se da će se nastaviti nakon ukidanja zakonskih ograničenja.
Geotermalna energija nedovoljno je iskorištena.
Učestale promjene regulatornog okruženja donose razne izazove za razvoj energije iz obnovljivih izvora.
Osim toga, ograničenja kapaciteta elektroenergetske mreže predstavljaju značajno usko grlo u smislu priključivanja obnovljivih izvora energije na mrežu, dok nedostatak fleksibilnih rješenja na strani potražnje i ponude te ograničena moć potrošača ozbiljno koče razvoj proizvodnje čiste električne energije iz obnovljivih izvora.
Neoptimalna integracija na Unijino tržište uravnoteženja propuštena je prilika za optimi­ zaciju mreže za dodatni kapacitet za obnovljive izvore energije.
(39)
Mađarska ima znatan potencijal za energetsku učinkovitost, posebno u stambenim zgradama.
U Mađarskoj je od kolovoza 2022.
do ožujka 2023. potrošnja prirodnog plina smanjena za 20 % u odnosu na prosječnu potrošnju plina u istom razdoblju u proteklih pet godina, što je više od ciljnog smanjenja od 15 % utvrđenog u Uredbi Vijeća (EU) 2022/1369 (16), među ostalim i zbog mjera u javnom sektoru te izmjene sustava ograničenja cijena energije koji se primjenjuje na kućanstva.
Mađarsku se potiče da nastavi privremeno smanjivati potražnju za plinom do 31. ožujka 2024. u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2023/706 (17).
Međutim, unatoč nedavnim promje­ nama, sustav administrativnih cijena energije i dalje ne omogućuje pravilno funkcioniranje cjenovnih signala i stvaranje dostatnih poticaja za uštedu energije.
Ograničenja cijena primjenjuju se jednako na sva kućanstva.
Subvencionirane administrativne cijene primjenjuju se i na kućanstva s visokim dohotkom, a obitelji s niskim dohotkom često žive u energetski manje učinkovitim domovima.
Ciljani programi za kućanstva s niskim dohotkom bili bi učinkovitiji i u smislu potpore ranjivim kućanstvima i u smislu ušteda energije.
(40)
Manjak radne snage i vještina u sektorima i zanimanjima koji su važni za zelenu tranziciju, uključujući proizvo­ dnju te uvođenje i održavanje tehnologija s nultom neto stopom emisija, stvara prepreke prelasku na gospodar­ stvo s nultom neto stopom emisija.
Visokokvalitetni sustavi obrazovanja i osposobljavanja prilagođeni promje­ njivim potrebama tržišta rada i ciljane mjere usavršavanja i prekvalifikacije bitni su za smanjenje nedostatka vještina te promicanje uključivanja na tržište rada i preraspodjele radne snage.
Da bi se oslobodio neiskorišteni potencijal ponude radne snage, te mjere trebaju biti dostupne, posebno pojedincima te u sektorima i regijama na koje će zelena tranzicija najviše utjecati.
U Mađarskoj je u 2022. prijavljen manjak radne snage u 31 zanimanju za koje su potrebne specifične vještine ili znanja za zelenu tranziciju.
Istodobno se sudjelovanje radnika u osposob­ ljavanju u energetski intenzivnim sektorima znatno smanjilo i sada je ispod prosjeka Unije.
(41)
Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2023.
i njegovo je mišljenje (18) navedeno u preporuci br. 1.
(16) Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022.
o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).
(17) Uredba Vijeća (EU) 2023/706 od 30. ožujka 2023.
o izmjeni Uredbe (EU) 2022/1369 u pogledu produljenja razdoblja za smanjenje potražnje kad je riječ o mjerama za smanjenje potražnje za plinom i pooštravanja obveze izvješćivanja i praćenja njihove provedbe (SL L 93, 31.3.2023., str. 1.).
(18) U skladu s člankom 9. stavkom 2.
Uredbe (EZ) br.
1466/97.