C 312/160
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2023.
(19)
Očekuje se da će na saldo opće države u 2023. i dalje utjecati fiskalne mjere poduzete radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije.
Te mjere obuhvaćaju produljene mjere iz 2022., osobito subvencije komunalnim poduzećima za gubitke uzrokovane ograničenjem cijena energije za kućanstva te programe potpore za energetski intenzivna poduzeća.
Trošak tih mjera i dalje se djelomično kompenzira pore­ zima na neočekivanu dobit opskrbljivača energije.
Uzimajući u obzir te prihode, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023.
neto proračunski trošak tih mjera potpore iznositi 1,2 % BDP-a (10).
Čini se da mjere u 2023. nisu usmjerene na najranjivija kućanstva ili poduzeća i da većina tih mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.
Stoga se u procjeni usklađenosti s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022.
(11) ne trebaju uzeti u obzir ciljane mjere potpore.
(20)
U svojoj Preporuci od 12. srpnja 2022.
Vijeće je preporučilo da Mađarska poduzme mjere čiji je cilj osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike (12), uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine.
Mađarska bi se trebala pripremiti za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije.
Mađarskoj je bilo preporučeno i da poveća javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma i drugih fondova Unije.
(21)
U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti kontrakcijski (+ 4,2 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije.
To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,4 % BDP-a).
Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023.
imati kontrakcijski učinak od 2,2 % BDP-a na smjer fiskalne politike.
Stoga je predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022.
Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023.
iznositi 2,3 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike od 0,6 postotnih bodova (13).
Stoga Mađarska planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije iako se ne predviđa da će očuvati ulaganja koja financira država.
Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su razvoj elektroenergetske mreže, modernizacija prigradskih željeznica, potpora za upotrebu solarnih ploča u stambenim zgradama, osiguravanje prijenosnih računala učiteljima i učenicima u nižem i višem sekundarnom obrazovanju i mjere digitalizacije u zdravstvu, koja se financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.
(22)
Prema Programu konvergencije za 2023.
očekuje se da će se deficit opće države smanjiti na 2,9 % BDP-a u 2024.
Smanjenje u 2024. uglavnom odražava znatno smanjenje udjela rashoda opće države u BDP-u, što se posebno odnosi na bruto investicije u fiksni kapital, intermedijarnu potrošnju i naknade zaposlenicima.
Prema Programu konvergencije za 2023.
očekuje se da će se krajem 2024.
udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 66,7 %.
Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 4,4 % BDP-a u 2024.
To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2023., uglavnom zbog viših predviđenih rashoda za bruto investicije u fiksni kapital u skladu s novim trendovima i veće intermedijarne potrošnje potaknute dugotrajnim inflacijskim pritiscima.
U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u, od 71,1 % krajem 2024.
(10) Taj iznos predstavlja razinu godišnjih proračunskih troškova tih mjera, uključujući tekuće prihode i rashode te, prema potrebi, mjere za kapitalne rashode.
(11) Preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022. o Nacionalnom programu reformi Mađarske i davanje mišljenja Vijeća o Programu konver­ gencije Mađarske za 2022.
(SL C 334, 1.9.2022., str. 136.).
(12) Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2023. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje Mađarske, koji se koristi za mjerenje smjera fiskalne politike, iznositi 16,6 % u nominalnom smislu.
(13) Predviđa se da će učinak ostalih kapitalnih rashoda koje financira država biti kontrakcijski i iznositi 2,2 postotna boda BDP-a.
Veliko smanjenje ostalih kapitalnih rashoda u 2023.
povezano je sa znatnim učinkom kupnje velikih zaliha plina od strane posebnog subjekta razvrstanog kao dio opće države 2022.