1.9.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 312/151
(25)
Uz pretpostavku nepromijenjenih politika, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se rast neto primarnih rashoda koje financira država od 2,9 % u 2024., što je niže od preporučene stope rasta.
(26)
Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će 2023. i 2024. državna ulaganja ostati stabilna, na 4,5 % BDP-a.
U Programu stabilnosti za 2023.
upućuje se na reforme i ulaganja za koje se očekuje da će doprinijeti održivom i uključivom rastu.
Te reforme i ulaganja uključuju ulaganja za poticanje energetske i digitalne tran­ zicije, koja su također dio plana za oporavak i otpornost.
(27)
U Programu stabilnosti za 2023. navedeni su srednjoročni fiskalni ciljevi do 2027.
Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,0 % BDP-a u 2025. i na 0,8 % do 2026., a zatim se blago povećati na 0,9 % u 2027.
Stoga se planira da će deficit opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a.
Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati s 27,5 % BDP-a krajem 2024.
na 29,0 % BDP-a do kraja 2027.
(28)
Učinak demografskih trendova na državnu potrošnju postat će izraženiji u idućim desetljećima jer se očekuje da će broj umirovljenika po radniku stalno rasti zbog starenja stanovništva i usporavanja neto migracijskih tokova.
U scenariju bez promjene politika Luksemburg će se suočiti s jednim od najvećih povećanja rashoda za mirovine u Uniji kao udjela u BDP-u te se predviđa da će se oni do 2070.
udvostručiti na oko 18 % BDP-a, što je najviša razina u Uniji.
To će uzrokovati znatno povećanje državnog duga, čime će se ugroziti održivost državnih financija.
Plan za oporavak i otpornost ne bavi se problemom dugoročne održivosti mirovinskog sustava.
Konkretno, u tom se planu ne razmatraju negativni učinci programa prijevremenog umirovljenja i financijskih poticaja za rano napuštanje tržišta rada, koji doprinose niskoj stopi zaposlenosti među starijim radnicima.
Povećanje stvarne dobi umirovljenja imalo bi povoljan makroekonomski učinak jer bi se povećanjem broja starijih radnika omogućilo smanjenje rashoda za mirovine i potaknuo gospodarski rast.
Borba protiv agresivnog poreznog planiranja u Uniji ključna je za: i. sprečavanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima; ii. osiguravanje pravednog postupanja prema poreznim obveznicima; i iii.
zaštitu državnih financija.
Luksemburg je malo, otvoreno gospodarstvo s velikim međunarodnim financijskim sektorom, što u velikoj mjeri objašnjava velike financijske tokove.
Međutim, ti tokovi odražavaju i prisutnost brojnih poduzeća u stranom vlasništvu u zemlji koja se bave djelatnostima riznice unutar grupe.
Posebno je zabrinjavajuća činjenica da nema poreza po odbitku ili ekvivalentnih mjera u vezi s isplatama kamata i naknada za licencije u jurisdikcije s nultim ili niskim poreznim stopama, osim zemalja koje se nalaze na Unijinom popisu nekooperativnih jurisdikcija (19).
Moglo bi se dogoditi da se isplate kamata i naknada za licencije poduzeća sa sjedištem u Luksemburgu u jurisdikcije trećih zemalja vrlo malo oporezuju ili se uopće ne oporezuju ako se na njih ne primjenjuje porez ili se primjenjuje vrlo mali porez u jurisdikciji primatelja.
Luksemburg je poduzeo određene korake u borbi protiv agresivnog poreznog planiranja.
Međutim, te mjere zasad nisu bile dovoljne za rješavanje tih značajki poreznog sustava, koje multi­ nacionalna poduzeća mogu iskoristiti za agresivno porezno planiranje.
(29)
U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2. iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i koje treba provesti do 2026.
Provedba plana za oporavak i otpornost Luksemburga napreduje.
Luksemburg je svoj prvi zahtjev za plaćanje iz Mehanizma u vrijednosti od 20 milijuna EUR podnio 28. prosinca 2022., za ostvarenih 26 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti iz Provedbene odluke Vijeća.
Komisija je 28. travnja 2023.
objavila pozi­ tivnu preliminarnu ocjenu.
Vijeće raspravlja o zahtjevu za plaćanje.
Ključne etape i ciljne vrijednosti o kojima je riječ uključuju stupanje na snagu reforme „Pakt o stanovanju 2.0”, čiji je cilj povećanje ponude cjenovno pristupačnih stambenih objekata za najam u općinama, ulaganja u digitalizaciju javnog sektora i u razvoj ultrasigurne komunikacije, usavršavanje radne snage pokretanjem programa „FutureSkills” te reformu nabave
(19) Zaključci Vijeća o revidiranom EU-ovu popisu nekooperativnih jurisdikcija u porezne svrhe (SL C 64, 21.2.2023., str. 17.).