C 312/150
HR
Službeni list Europske unije
1.9.2023.
(21)
U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike biti ekspanzivan (– 1,5 % BDP-a), u kontekstu visoke inflacije.
To je u skladu s ekspanzivnim smjerom fiskalne politike u 2022. (– 0,9 % BDP-a).
Predviđa se da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) u 2023.
imati ekspanzivan učinak od 1,3 postotna boda na smjer fiskalne politike.
To uključuje povećani trošak ciljanih mjera potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije za 0,3 % BDP-a.
Stoga je ekspanzivni učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država samo djelomično rezultat ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije.
Na ekspanzivni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda) utječu, među ostalim, i socijalne naknade osim pomoći u naravi, subvencije povezane s neusmjerenim energet­ skim mjerama, trajna povećanja plaća u javnom sektoru, jednokratni doprinos proračunu Unije i smanjenje stopa PDV-a.
Ukupno gledajući, predviđeni rast primarnih tekućih rashoda koje financira država nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022.
Predviđa se da će rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehan­ izma i sredstvima iz drugih fondova Unije u 2023.
iznositi 0,2 % BDP-a, a da će ulaganja koja financira država imati ekspanzivan učinak na smjer fiskalne politike od 0,1 postotnog boda.
Luksemburg planira financirati dodatna ulaganja sredstvima iz Mehanizma i drugih fondova Unije i predviđa se da će očuvati ulaganja koja financira država (15).
Planira financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, kao što su elektrifikacija javnog prijevoza, jačanje tramvajske i željezničke mreže, klimatski i energetski fond za potporu kupnji fotonaponskih ploča, digitalizacija javnih usluga i sigurnost digitalne komunikacije (kvantna tehnologija), koja se djelomično financiraju iz Mehanizma i drugih fondova Unije.
(22)
Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se deficit opće države u 2024. povećati na 1,7 % BDP-a.
To povećanje u 2024. uglavnom je posljedica produljenja mjera potpore kako bi se ublažili učinci rasta inflacije na dohodak kućanstava i poduzeća.
Prema Programu stabilnosti za 2023. očekuje se da će se krajem 2024.
udio duga opće države u BDP-u povećati na 27,5 %.
Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se državni deficit od 1,5 % BDP-a u 2024.
To je neznatno niže od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2023., uglavnom zbog manjeg povećanja naknada zaposlenicima i socijalnih transfera u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.
U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u, od 27,0 % krajem 2024.
(23)
U Programu stabilnosti za 2023 predviđa se produljenje mjera energetske potpore do kraja 2024.
Komisija trenutačno procjenjuje da će u 2024.
neto trošak mjera energetske potpore iznositi 0,5 % BDP-a (16), u odnosu na 1,1 % BDP-a u 2023.
Te se procjene temelje na pretpostavci da neće biti novih povećanja cijene energije.
Čini se da mjere energetske potpore, koje bi, kako se planira, trebale ostati na snazi 2024., nisu usmjerene na ranjiva kućanstva ili poduzeća.
Većina mjera ne šalje jasan cjenovni signal da se smanji potražnja za energijom i poveća energetska učinkovitost.
(24)
U Uredbi (EZ) br.
1466/97 poziva se na godišnje poboljšanje strukturnog proračunskog salda prema srednjo­ ročnom proračunskom cilju, s 0,5 % BDP-a kao mjerilom (17).
S obzirom na fiskalnu održivost, Komisija smatra da bi za 2024.
bilo primjereno poboljšanje strukturnog salda od najmanje 0,3 % BDP-a.
Da bi se postiglo to poboljšanje, i u skladu s metodologijom Komisije, rast neto primarnih rashoda koje financira država (18) ne bi u 2024.
smio biti veći od 4,8 %, što se navodi i u ovoj Preporuci.
Istodobno bi 2023.
trebalo postupno ukinuti preostale mjere energetske potpore (koje Komisija trenutačno procjenjuje na 1,1 % BDP-a u 2023.), ako to dopuštaju kretanja energetskog tržišta i počevši od mjera koje su najmanje ciljane, a s time povezane uštede trebalo bi iskoristiti za smanjenje državnog deficita.
Prema Komisijinim procjenama to bi dovelo do rasta neto primarnih rashoda ispod preporučene maksimalne stope rasta za 2024.
Međutim, prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2023.
rast neto primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2023.
nije u skladu s Preporukom Vijeća od 12. srpnja 2022.
Bude li to potvrđeno, bilo bi primjereno da rast neto primarnih rashoda u 2024. bude niži.
(15) Predviđa se da će ostali kapitalni rashodi koje financira država imati neutralan učinak na BDP.
(16) Komisijina definicija energetskih mjera uključuje samo mjere fiskalne politike koje izravno utječu na cijene energije ili pružaju privremenu potporu dohotku za potrošnju energije.
Opće mjere potpore povezane s inflacijom ne razvrstavaju se kao energetske mjere, što objašnjava razliku u procijenjenom proračunskom trošku mjera energetske potpore između Programa stabilnosti za 2023. i Komisijine proljetne prognoze 2023.
(17) Člankom 5.
Uredbe (EZ) br.
1466/97 također se zahtijeva prilagodba za više od 0,5 % BDP-a za države članice čija razina duga prelazi 60 % BDP-a ili koje imaju znatne rizike u pogledu održivosti sveukupnog duga.
(18) Neto primarni rashodi definiraju se kao rashodi koje financira država bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i isključujući rashode za kamate i rashode za cikličnu nezaposlenost.