1.9.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 312/73
(27)
Vuoden 2023 vakausohjelmassa esitetään julkisen talouden keskipitkän aikavälin kehitysura vuoteen 2026 saakka.
Vuoden 2023 vakausohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2025 ja 0,1 prosenttiin vuoteen 2026 mennessä.
Julkisen talouden alijäämän ennakoidaan sen vuoksi jäävän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen ohjelmakauden aikana.
Vuoden 2023 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velka, joka oli vuoden 2024 lopussa 150,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistuu vuoden 2026 lop­ puun mennessä 135,2 prosenttiin.
(28)
Kreikan veropoliittisen kehyksen muutokset voisivat elpymis- ja palautumissuunnitelman osana toteutettujen parhaiden käytäntöjen ja uudistusten pohjalta auttaa korjaamaan investointivajetta.
Erityisesti laajemman verotusta koskevan ennakkopäätösjärjestelmän käyttöönotto voisi lisätä oikeusvarmuutta sijoittajien kannalta ja lisätä me­ neillään olevia toimia verojärjestelmän yksinkertaistamiseksi.
Verojärjestelmän tarkistaminen voisi myös auttaa laajentamaan veropohjaa itsenäisten ammatinharjoittajien osalta ja tukea investointeja.
Verosäännösten noudatta­ mista voitaisiin parantaa ottamalla käyttöön laajempi sähköisten maksujen järjestelmä ja hyödyntämällä sähköi­ sistä maksuista saatavaa tietoa entistä paremmin, kun otetaan huomioon erityisesti viimeaikaiset todisteet kasva­ vasta epäsuhdasta ilmoitettujen pienten tulojen ja itsenäisten ammatinharjoittajien ilmeisen nopeasti kasvavan liikevaihdon välillä.
Tämä voitaisiin toteuttaa erityisesti hyödyntämällä paremmin sähköisistä maksuista saatavia tietoja tiettyjen ammattien osalta.
Riippumattoman julkisista tuloista vastaavan viranomaisen meneillään olevan digitalisaation odotetaan edistävän tätä tavoitetta.
On kuitenkin olennaisen tärkeää, että viranomaisen operatiivista riippumattomuutta hallinnoida ja kehittää henkilöstö- ja tietotekniikkainfrastruktuuriaan lisätään edelleen, koska verojärjestelmiin kohdistuu jatkuvasti uusia maailmanlaajuisia haasteita.
(29)
Kreikka on jatkanut toimia julkishallintonsa nykyaikaistamiseksi, mutta sen yleinen toimivuus on edelleen suh­ teellisen heikkoa.
Julkishallinnon koko ja kustannukset ovat vuoden 2010 jälkeen toteutetun huomattavan so­ peutuksen jälkeen pitkälti vastanneet unionin keskiarvoa.
Kreikan palkkamenot säilyivät vuonna 2022 ennallaan, 10,8 prosentissa suhteessa BKT:hen, mikä on hiukan yli unionin keskiarvon (10,2 % suhteessa BKT:hen).
Kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi on keskeistä varmistaa, että yhtenäisen palkkataulukon soveltamista jatketaan ja samalla säilytetään nykyinen henkilöstömäärä soveltamalla edelleen vakituisen henkilöstön palkkaamista koskevaa sääntöä ”yksi sisään, yksi ulos” ja vuonna 2022 käyttöön otettua väliaikaisen henkilöstön enimmäismäärää.
Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla julkishallinnon vaikuttavuutta parannetaan kiin­ nittäen erityistä huomiota digitaalisten palvelujen parantamiseen.
Korkeatasoisen henkilöstön houkutteleminen ja töissä pitäminen on kuitenkin edelleen haaste.
Rakenteellinen keino puuttua tähän olisi erityis- tai lisäpalkkatau­ lukon käyttöönotto tiettyjä tehtäviä tai elimiä varten sekä tarkoin määritelty korvausjärjestelmä, joka otettaisiin käyttöön erottamattomana osana uutta henkilöstöhallintojärjestelmää siten, että samalla turvattaisiin yhtenäisen palkkaluokituksen eheys ja palkkamenojen kokonaismäärä.
(30)
Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kysei­ sen asetuksen liitteessä V olevan kriteerin 2.2 mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja inves­ tointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä.
Kreikan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytän­ töönpano on toistaiseksi edennyt hyvin.
Jatkossa on tärkeää säilyttää täytäntöönpanon vauhti.
Kreikka toimitti kolme maksupyyntöä (16), jotka koskivat muuta kuin takaisinmaksettavaa rahoitustukea, ja kaksi maksupyyntöä, jotka koskivat lainatukea ja vastasivat 85:tä suunnitelman välitavoitetta ja tavoitetta.
Tähän mennessä Kreikalle maksettu kokonaisosuus on 7 126 miljardia euroa (17).
Asetuksen (EU) 2021/241 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti Kreikka ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2023 aikomuksestaan pyytää 5 miljardin euron lisälainatukea rahoitet­ tavaksi tukivälineestä.
Kreikka on aloittanut suunnitelmansa täytäntöönpanon vakaasti ja perustanut hallinto- ja valvontajärjestelmän, jolla seurataan ja koordinoidaan uudistusten ja investointien oikea-aikaista toteuttamista.
Jatkossa on tärkeää ylläpitää ja tehostaa näitä ponnisteluja, koska suunniteltuja uudistuksia ja investointeja on huomattavan paljon ja niiden loppuunsaattaminen edellyttää usein erilaisten valmisteluvaiheiden, kuten julkisten hankintamenettelyjen, oikea-aikaista edistymistä.
Suunnitelman täytäntöönpanon jatko riippuu täytäntöönpane­ vien elinten, kuten alue- ja paikallishallinnon, hallinnollisista ja täytäntöönpanovalmiuksista.
Uuden REPowerEUluvun nopea sisällyttäminen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan antaa mahdollisuuden rahoittaa lisäuudistuksia ja -investointeja, jotka tukevat Kreikan strategisia tavoitteita energian ja vihreän siirtymän alalla.
Paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen ja tosiasial­ linen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemman muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu, jotta varmistetaan laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.
(16) Kreikka toimitti kolmannen avustusta koskevan maksupyynnön 16 päivänä toukokuuta 2023, ja komission tekemä arviointi on meneillään.
(17) Avustuksina on maksettu rahoitustukea, jota ei makseta takaisin (lukuun ottamatta ennakkomaksuja), yhteensä 3 436 miljardia euroa ja lainatukea (lukuun ottamatta ennakkomaksuja) 3,69 miljardia euroa.