C 312/70
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2023
(12)
Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Kreikasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 24 päivänä toukokuuta 2023.
Komissio päätteli, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja.
Erityisesti haavoittuvuudet, jotka liittyvät suureen julkiseen velkaan ja järjestämättömien lainojen suureen määrään tilanteessa, jossa työttömyysaste on korkea, ovat väistymässä, mutta maan ulkoinen rahoitus­ asema on heikentynyt.
Keskeinen huolenaihe on, että vaihtotaseen alijäämä kasvoi selvästi vuonna 2022 matkai­ lutulojen elpymisestä huolimatta.
Tämä johtui muun muassa energian hintojen jyrkästä noususta kaikkialla unionissa.
Vaikka alijäämän ennustetaan supistuvan tänä ja seuraavana vuonna, ulkoisen alijäämän ennustetaan pysyvän selvästi yli tason, joka tarvitaan ulkomaisen nettovarallisuusaseman pysyvän paranemisen varmistami­ seksi.
Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on edelleen unionin korkein, mutta se parani merkittävästi vuonna 2022 pääasiassa vahvan nimellisen BKT:n kasvun ansiosta, ja sen odotetaan vähenevän edelleen vuosina 2023 ja 2024.
Järjestämättömien lainojen määrä laski voimakkaasti viime vuonna aiempien vuosien isojen vähennysten pohjalta, mutta määrä on edelleen suuri unionin keskiarvoon verrattuna ja rasittaa pankkien kan­ nattavuutta ja lainanantokykyä, mikä puolestaan vaikuttaa pääomaintensiteetin lisäämiseen ja talouden tuottavuu­ den kasvuun.
Politiikkatoimet ovat osaltaan edistäneet epätasapainojen purkua, ja elpymis- ja palautumissuunni­ telman täytäntöönpano on merkittävä tilaisuus puuttua jäljellä oleviin rakenteellisiin heikkouksiin.
Lisätoimia tarvitaan silti erityisesti sen varmistamiseksi, että ulkoinen rahoitusasema saadaan vakaasti paranemaan ja että järjestämättömien lainojen määrää saadaan vähennettyä muun muassa tehostamalla velkojen perintää ja paran­ tamalla järjestämättömien lainojen jälkimarkkinoita.
(13)
Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan Kreikan julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2021 oli 7,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistui 2,3 prosenttiin vuonna 2022, ja julkinen velka, joka vuoden 2021 lopussa oli 194,6 prosenttia suhteessa BKT:hen, supistui vuoden 2022 loppuun mennessä 171,3 prosenttiin.
(14)
Julkisen talouden rahoitusasemaan ovat vaikuttaneet finanssipoliittiset toimenpiteet, joita on toteutettu energian hinnannousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi.
Vuonna 2022 tällaisiin finanssipolitiikan menoja lisääviin toimenpiteisiin kuuluivat sähkötuet kotitalouksille ja yrityksille sekä sosiaalietuuksien lisääminen haavoittuvassa asemassa oleville kotitalouksille.
Näiden toimenpiteiden kustannukset kompensoitiin osittain ener­ giantuottajien ja toimittajien satunnaisiin voittoihin kohdistuvilla uusilla veroilla, joita olivat sähköntuottajien hintakatto ja sähköntuottajien ylimääräinen maksu lokakuun 2021 ja kesäkuun 2022 väliseksi ajaksi.
Komissio arvioi, että kyseisistä toimenpiteistä julkiselle taloudelle vuonna 2022 aiheutuneet nettokustannukset olivat 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Samaan aikaan covid-19-kriisiin liittyvien väliaikaisten hätätoimenpiteiden ar­ vioidut kustannukset laskivat 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 6,5 prosenttia.
(15)
Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Kreikka (7) rahoittaa vuonna 2022 elpymis- ja palautumistu­ kivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaa samalla maltillista finanssipolitiikkaa.
Neuvosto suositti lisäksi, että Kreikka jatkaa kansallisesti rahoitettavia investointeja.
(16)
Komission arvioiden mukaan finanssipolitiikan viritys (8) oli vuonna 2022 kasvua tukeva eli –1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Neuvoston suosituksen mukaisesti Kreikka jatkoi elpymisen tukemista tukivälineestä rahoitet­ tavilla investoinneilla.
Tukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot olivat 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022 (2,6 % suhteessa BKT:hen vuonna 2021).
Tukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen supistuminen vuonna 2022 johtui edellisen ohjelmakauden päättymisestä asteittain, kun uuden ohjelmakauden investointimenot eivät olleet vielä käynnissä.
Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla oli finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka oli 0,6 prosenttiyksikköä (9).
Sen vuoksi Kreikka on neuvoston suosituksen mukaisesti jatkanut kansallisesti rahoitettavia investointeja.
Kansallisesti rahoi­ tettavien juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) oli finanssipolitiikan virityk­ seen elvyttävä, 0,6 prosenttiyksikön vaikutus.
Tähän merkittävään elvyttävään vaikutukseen yhdistyi myös ener­ gian hinnannousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi toteutettujen finanssipoliittisten toi­ mien lisävaikutus (nettokustannukset 2 % suhteessa BKT:hen).
Sen vuoksi Kreikka on rajoittanut kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kasvua riittävästi.
(7) Neuvoston suositus, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2021, jolla annetaan neuvoston lausunto Kreikan vuoden 2021 vakausohjel­ masta (EUVL C 304, 29.7.2021, s. 33).
(8) Finanssipolitiikan viritystä mitataan perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) muutoksena suhteessa keskipit­ kän aikavälin potentiaaliseen kasvuun.
Perusmenoista on jätetty pois covid-19-kriisiin liittyvät väliaikaiset hätätoimenpiteet, mutta niihin on otettu mukaan tukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin (avustukset), ja muilla unionin varoilla rahoitettavat menot.
Lisätietoja on julkisen talouden tilastotaulukoiden laatikossa 1.
(9) Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla oli neutraali vaikutus, joka oli 0,0 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.