C 312/258
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2023
(30)
Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja kysei­ sen asetuksen liitteessä V olevan kriteerin 2.2 mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja inves­ tointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä.
Vaikka Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelma hyväksyttiin vasta vuonna 2022, sitä pannaan nyt täytäntöön.
Hitaasta käynnistymisestä huolimatta täytäntöön­ pano on edennyt yleisesti ottaen suunnitellusti, ja tässä vaiheessa varojen käyttämättä jäämisen riski näyttää olevan vähäinen, koska elpymis- ja palautumissuunnitelman määrärahat ovat suhteellisen pienet.
Komission ja Ruotsin välinen operatiivinen järjestely tehtiin toukokuussa 2023.
Ruotsin odotetaan esittävän ensimmäisen kahta maksuerää koskevan maksupyyntönsä vuoden 2023 jälkipuoliskolla.
REPowerEU-lukua ja lisäystä, joka johtuu tuen, jota ei makseta takaisin, lievästä vähenemisestä, valmistellaan parhaillaan.
Uuden REPowerEU-luvun nopea sisällyttäminen elpymis- ja palautumissuunnitelmaan antaa mahdollisuuden rahoittaa lisäuudistuksia ja -investoin­ teja, jotka tukevat Ruotsin strategisia tavoitteita energian ja vihreän siirtymän alalla.
Paikallis- ja alueviranomais­ ten, työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen ja tosiasiallinen osallistu­ minen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemman muun talous- ja työlli­ syyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.
(31)
Komissio hyväksyi kaikki Ruotsin koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat vuonna 2022.
Koheesiopolitiikan ohjel­ mien nopea täytäntöönpano, joka täydentää elpymis- ja palautumissuunnitelmaa, REPowerEU-luku mukaan luki­ en, ja luo sen kanssa synergiaa, on keskeinen tekijä vihreän ja digitaalisen siirtymän aikaansaamisen, taloudellisen ja sosiaalisen häiriönsietokyvyn parantamisen sekä Ruotsin alueiden tasapainoisen kehittymisen kannalta.
(32)
Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin vastataan elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ja koheesiopolitiikan ohjelmilla, Ruotsilla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät i) sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden epätasa-arvoisiin koulutusmahdollisuuksiin, ii) tarpee­ seen parantaa muita heikommassa asemassa olevien ryhmien integrointia työmarkkinoille ja iii) tarpeeseen vä­ hentää riippuvuutta fossiilisista polttoaineista.
(33)
Vaikka Ruotsi on yleisesti ottaen saavuttanut hyviä koulutustuloksia, Ruotsin koulutusjärjestelmässä on edelleen eriarvoisuutta.
Sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien ja maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kou­ lutusmahdollisuudet ja mahdollisuudet kehittää työpaikan löytämisessä tarvittavaa osaamista ovat rajalliset.
Eri­ arvoisuus koulutuksessa lisääntyy, ja se liittyy usein siihen, että maahanmuuttajataustaisilla oppilailla, erityisesti hiljattain Ruotsiin saapuneilla, ei ole mahdollisuuksia valita haluamaansa koulua.
Koulujen väliset arviointikäy­ täntöjen erot saattavat heikentää koulutustuloksia entisestään.
Pätevistä opettajista ja erityisesti erityisopettajista, peruskoulujen aineopettajista ja ammattikoulujen opettajista on edelleen pulaa.
Koulutusjärjestelmän rakennetta ja hallintoa, myös ilmoittautumisprosessia ja arvostelujärjestelmää, ja opettajien urakehitystä voidaan parantaa.
(34)
Ruotsilla on yhä haasteita epäedullisista lähtökohdista tulevien ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden integ­ roinnissa työmarkkinoille sekä jäljellä olevien osaamisvajeiden vähentämisessä.
Unionin ulkopuolella syntyneiden ja unionissa syntyneiden ihmisten koulutustasojen välillä on yhä suurempi kuilu, mikä johtuu pääasiassa siitä, että korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus on kasvanut unionissa syntyneiden keskuudessa.
Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen keskeyttäneiden osuus on kasvanut erityisesti unionin ulkopuolella syntyneiden opis­ kelijoiden keskuudessa.
Oppimistoimintaan osallistumista on vahvistettava, jotta muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia voidaan auttaa kehittämään työmarkkinoilla tarvittavaa osaamista ja parantamaan mah­ dollisuuksiaan löytää työpaikka.
(35)
Ruotsin on toteutettava lisätoimia kansallisen hiilineutraaliustavoitteensa saavuttamiseksi vuoteen 2045 mennessä.
Vaikka Ruotsi kuuluu edelleen niihin jäsenvaltioihin, joissa uusiutuvien energialähteiden osuus energian kokonais­ loppukulutuksesta on unionin suurimpia, sähköverkon kapasiteetti ja siirtorajoitukset saattavat rajoittaa uusiutuvien energialähteiden laajempaa käyttöönottoa tulevaisuudessa.
Vuonna 2022 nämä rajoitteet vaikuttivat osaltaan teolli­ suuden ja kotitalouksien energian hintojen nousuun ja rajoittivat taloudellisen toimeliaisuuden kasvua syrjäisillä maantieteellisillä alueilla.
Sähköverkon kapasiteetin lisääminen on ratkaisevan tärkeää, koska sähkön loppukulu­ tuksen odotetaan kaksinkertaistuvan Ruotsissa 300 terawattituntiin vuoteen 2045 mennessä teollisuuden ja lii­ kenteen kasvavien sähköistämistarpeiden vuoksi.
Pitkät lupamenettelyt kuitenkin viivästyttävät sähköverkon raken­ tamista ja vahvistamista.
Lisäksi hallinnolliset menettelyt uusiutuvien energialähteiden, erityisesti maatuulivoima­ hankkeiden, käyttöön ottamiseksi ovat Ruotsissa unionin pisimpiä.
Ruotsin hallitus on käynnistänyt ympäristöl­ upien arvioinnin yksinkertaistamista koskevan tutkimuksen ympäristökaaren mukaisesti.
Samaan aikaan tarvitaan konkreettisia politiikkatoimia sähköverkon laajentamista ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa koskevien hallinnollisten menettelyjen nopeuttamiseksi, esimerkiksi rajoittamalla menettelyihin osallistuvien viranomaisten