C 312/164
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2023
Tällaisten liiketoimien vaikutusta talouteen, kilpailuun ja sisämarkkinoihin ei arvioida.
Vapautusten perusteita ei ole määritetty avoimesti, eikä kyseisten perusteiden tai itse päätösten riitauttamiseen ole käytettävissä muodollista menettelyä.
Toimenpiteiden seurauksena valtion tai valtiomyönteinen kotimainen omistus on lisääntynyt pank­ kitoiminnan, televiestinnän, yleishyödyllisten palvelujen, median sekä televisio- ja radiolähetystoiminnan aloilla ulkomaisen omistuksen kustannuksella.
Hallituksen jäsenten ilmoitusten perusteella vakuutus-, vähittäiskauppa- ja liikennealoilla on odotettavissa vastaavia liiketoimia, jotka liittyvät erityisesti Budapestin lentoasemaan.
Vaarana on, että ulkomaisen pääoman ja taitotiedon väheneminen erityisesti korkean lisäarvon aloilla, kuten pankki- ja televiestintäaloilla, heikentää Unkarin mahdollisuuksia tuottavuuden kasvuun ja innovointiin.
(38)
Unkarin energiapalettia hallitsevat öljy ja kaasu, joiden kummankin osuus energian kokonaiskulutuksesta on noin yksi kolmasosa.
Ydinvoiman osuus on 15 prosenttia ja uusiutuvan energian lähteiden osuus 14 prosenttia.
Unkari on fossiilisten polttoaineiden ja ydinvoiman osalta edelleen vahvasti riippuvainen Venäjästä, ja sen toimet tästä riippuvuudesta irtautumiseksi ovat olleet hitaita.
Kolme neljäsosaa kotimaisesta kaasunkulutuksesta katetaan tuonnilla Venäjältä.
Unkari teki vuonna 2021 pitkäaikaisen kaasuntoimitussopimuksen Gazpromin kanssa ja neuvotteli huhtikuussa 2023 siihen muutoksen, jonka mukaisesti siihen lisättiin mahdollisuus lisätä määriä.
Unkarin riippuvuutta Venäjän fossiilisista polttoaineista voidaan vähentää vain huomattavilla lisätoimilla, erityi­ sesti lujittamalla naapurimaiden välistä yhteistyötä, tarvittaessa myös infrastruktuurin osalta, millä varmistettaisiin vaihtoehtoisten polttoainelähteiden saatavuus.
Sähköistäminen ja suunnitellut investoinnit energiaintensiivisiin teollisuudenaloihin lisäävät sähköntuotannon tarvetta.
Vaikka aurinkoenergiakapasiteetti on lisääntynyt huomat­ tavasti viime vuosina, uusiutuvan energian kapasiteetin osuus on edelleen unionin pienimpiä.
Tuulivoimaloiden asentaminen on keskeytetty, ja sen odotetaan jatkuvan sen jälkeen, kun oikeudelliset rajoitukset on poistettu.
Geotermistä energiaa ei ole hyödynnetty riittävästi.
Taajaan muuttuva sääntely-ympäristö aiheuttaa paljon haas­ teita uusiutuvan energian kehitykselle.
Lisäksi sähköverkon kapasiteettirajoitukset muodostavat merkittävän pul­ lonkaulan uusiutuvan energian liittämiselle verkkoon.
Joustavien ratkaisujen puuttuminen kysyntä- ja tarjonta­ puolelta ja kuluttajien vähäiset vaikutusmahdollisuudet puolestaan rajoittavat puhtaan, uusiutuvan sähkön tuo­ tannon kehitystä huomattavasti.
Koska integroituminen unionin tasemarkkinoille ei ole ollut optimaalista, on menetetty mahdollisuus verkon optimoimiseen uusiutuvan energian lisäkapasiteettia varten.
(39)
Unkarilla on huomattavaa potentiaalia energiatehokkuuden parantamisessa, erityisesti asuinrakennuksissa.
Unkarin maakaasun kulutus väheni elokuun 2022 ja maaliskuun 2023 välisenä aikana 20 prosenttia, kun sitä verrataan keskimääräiseen kaasunkulutukseen samalla ajanjaksolla edeltävien viiden vuoden aikana.
Tämä ylittää neuvoston asetuksessa (EU) 2022/1369 (16) asetetun 15 prosentin vähennystavoitteen, mikä johtuu myös julkisen sektorin toimenpiteistä ja kotitalouksiin sovellettavan energian hintakattojärjestelmän muutoksesta.
Unkaria kannustetaan jatkamaan kaasun kysynnän tilapäiseen vähentämiseen tähtääviä toimia 31 päivään maaliskuuta 2024 saakka neuvoston asetuksen (EU) 2023/706 (17) mukaisesti.
Viimeaikaisista muutoksista huolimatta energiaa koskeva säänneltyjen hintojen järjestelmä ei edelleenkään mahdollista hintasignaalien asianmukaista toimintaa eikä riittä­ vien kannusteiden luomista energiansäästöille.
Hintakattoja sovelletaan yhdenmukaisesti kaikkiin kotitalouksiin.
Myös suurituloiset kotitaloudet hyötyvät tuetuista säännellyistä hinnoista, kun taas pienituloiset perheet asuvat usein vähemmän energiatehokkaissa asunnoissa.
Pienituloisiin kotitalouksiin kohdennetut järjestelmät olisivat sekä haavoittuvassa asemassa olevien kotitalouksien tukemisen että energiansäästöjen saavuttamisen suhteen vaikutta­ vampia.
(40)
Vihreän siirtymän kannalta keskeisten alojen ja ammattien työvoimapula ja osaamisvaje, muun muassa valmistus­ teollisuudessa sekä nettonollateknologioiden käyttöönotossa ja ylläpidossa, aiheuttavat pullonkauloja nettonolla­ talouteen siirtymisessä.
Korkealaatuiset koulutusjärjestelmät, jotka vastaavat työmarkkinoiden muuttuviin tarpei­ siin, sekä kohdennetut täydennys- ja uudelleenkoulutustoimenpiteet ovat avainasemassa osaamisvajeen vähentä­ misessä ja työmarkkinoille pääsyn ja työvoiman uudelleenkohdentamisen edistämisessä.
Hyödynnettävissä olevan työvoiman saamiseksi käyttöön kyseisten toimenpiteiden on oltava erityisesti sellaisten henkilöiden, alojen ja alueiden ulottuvilla, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten.
Unkarissa raportoitiin vuonna 2022 työvoimapulasta 31 ammatissa, joissa tarvitaan vihreän siirtymän edellyttämää erityisosaamista tai -asiantuntemusta.
Samanaikai­ sesti energiaintensiivisten teollisuudenalojen työntekijöiden osallistuminen koulutukseen on vähentynyt huomat­ tavasti ja alittaa nyt unionin keskiarvon.
(41)
Neuvosto on tutkinut vuoden 2023 lähentymisohjelman komission tekemän arvioinnin perusteella, ja sen lau­ sunto (18) ilmenee suosituksesta 1.
(16) Neuvoston asetus (EU) 2022/1369, annettu 5 päivänä elokuuta 2022, koordinoiduista kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteistä (EUVL L 206, 8.8.2022, s. 1).
(17) Neuvoston asetus (EU) 2023/706, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2023, asetuksen (EU) 2022/1369 muuttamisesta kaasun kysynnän vähentämistoimenpiteille vahvistetun kysynnän vähentämiskauden pidentämiseksi ja niiden täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin ja seurannan tehostamiseksi (EUVL L 93, 31.3.2023, s. 1).
(18) Asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti.