C 312/160
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2023
(19)
Finanssipoliittisten toimenpiteiden, joita on toteutettu energian hinnannousun taloudellisten ja sosiaalisten vaiku­ tusten lieventämiseksi, odotetaan edelleen vaikuttavan julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 2023.
Kyse on toimenpiteistä, joita on jatkettu vuodesta 2022 ja joita ovat erityisesti tuet, joita maksettiin yleishyödyllisiä palveluja tarjoaville yhtiöille asuntojen energian hintakatoista aiheutuneista tappioista, sekä energiaintensiivisten yritysten tukijärjestelmät.
Kyseisten toimenpiteiden kustannukset kompensoidaan edelleen osittain verottamalla energiantoimittajien satunnaisia voittoja.
Kun kyseiset tulot otetaan huomioon, tukitoimenpiteiden nettokustan­ nukset julkiselle taloudelle vuonna 2023 ovat komission kevään 2023 talousennusteen mukaan 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (10).
Vuoden 2023 toimenpiteet eivät vaikuta energian hintojen noususta eniten kärsiviin kotitalouksiin tai yrityksiin kohdennetuilta, eikä useimmilla niistä täysin säilytetä energian kysynnän vähentämi­ seen ja energiatehokkuuden lisäämiseen kannustavaa hintasignaalia.
Näin ollen mitään kohdennettuja tukitoimen­ piteitä ei pitäisi ottaa huomioon 12 päivänä heinäkuuta 2022 annetun neuvoston suosituksen (11) noudattamisen arvioinnissa.
(20)
Neuvosto suositti (12) 12 päivänä heinäkuuta 2022 antamassaan suosituksessa, että Unkari toteuttaisi toimia, joilla varmistetaan vuonna 2023, että kansallisesti rahoitettavien juoksevien perusmenojen kasvu on linjassa kaiken kaik­ kiaan neutraalin finanssipolitiikan virityksen kanssa, kun otetaan huomioon jatkettu väliaikainen ja kohdennettu tuki energian hintojen noususta eniten kärsiville kotitalouksille ja yrityksille sekä Ukrainasta pakeneville ihmisille.
Unkarin olisi oltava valmiina mukauttamaan juoksevia menoja tilanteen muuttuessa.
Unkarille suositettiin myös, että se lisää julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, ottaen huomioon REPowerEUaloite, muun muassa tukivälineen ja muiden unionin varojen avulla.
(21)
Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2023 talousennusteen mukaan kiristävä (+ 4,2 % suhteessa BKT:hen) tilanteessa, jossa inflaatio on korkea.
Vuonna 2022 finanssipolitiikan viritys oli elvyttävä (– 0,4 % suhteessa BKT:hen).
Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman pää­ tösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2023 kiristävä vaikutus, joka on 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Näin ollen voidaan todeta, että kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ennakoitu kasvu ei ole 12 päivänä heinäkuuta 2022 annetun neuvoston suosituksen mukainen.
Tukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen ennakoidaan olevan 2,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023, ja kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,6 prosenttiyksikköä (13).
Sen vuoksi Unkari aikoo ra­ hoittaa lisäinvestointeja tukivälineestä ja muista unionin varoista, mutta sen ei ennakoida jatkavan kansallisesti rahoitettuja investointeja.
Se aikoo rahoittaa tukivälineestä ja muilla unionin varoilla julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen, kuten sähköverkon kehittämiseen, esikaupunkiliikenteen nykyaikaistamiseen, asuintalojen aurinkopaneelien käytön tukemiseen, kannettavien tietokoneiden hankintaan ylemmän perusasteen ja toisen asteen oppilaitosten opettajille ja oppilaille ja digitalisaatioon liittyviin toimenpi­ teisiin terveydenhuollossa.
(22)
Vuonna 2024 julkisen talouden alijäämän odotetaan pienenevän vuoden 2023 lähentymisohjelman mukaan 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Alijäämän pieneneminen vuonna 2024 johtuu pääasiassa julkisten menojen huomattavasta vähenemisestä suhteessa BKT:hen, erityisesti kiinteän pääoman bruttomuodostuksen, välituotekäy­ tön ja palkansaajakorvauksien osalta.
Vuoden 2023 lähentymisohjelman mukaan julkisen talouden velan odote­ taan supistuvan vuoden 2024 loppuun mennessä 66,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Komission kevään 2023 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 4,4 prosenttia vuonna 2024.
Se on enemmän kuin vuoden 2023 lähentymis­ ohjelmassa ennustettu alijäämä, mikä johtuu viimeaikaisten suuntauksien mukaisesti pääasiassa suuremmista ennustetuista kiinteän pääoman bruttomuodostukseen liittyvistä menoista ja pitkällisten inflaatiopaineiden vuoksi yleistyneestä välituotekäytöstä.
Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen vuoden 2024 lopussa on komission kevään 2023 talousennusteessa suurempi, 71,1 prosenttia.
(10) Luku kuvaa toimenpiteiden vuotuisia talousarviokustannuksia, mukaan lukien juoksevat tulot ja menot sekä mahdolliset pää­ omamenoja koskevat toimenpiteet.
(11) Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2022, Unkarin kansallisesta uudistusohjelmasta sekä samassa yhteydessä an­ nettu Unkarin vuoden 2022 lähentymisohjelmaa koskeva neuvoston lausunto (EUVL C 334, 1.9.2022, s. 136).
(12) Unkarin keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvu (kymmenen vuoden keskiarvo), jota käytetään finanssipolitiikan virityksen mittaamiseen, on komission kevään 2023 talousennusteen perusteella nimellisin luvuin arviolta 16,6 prosenttia.
(13) Muilla kansallisesti rahoitettavilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 2,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.
Muiden pääomamenojen suuri vähennys vuonna 2023 liittyy julkisyhteisöihin kuuluvaksi luokitellun erillisyhtiön vuonna 2022 tekemän kaasuvarastojen hankinnan suureen vaikutukseen.