C 312/150
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
1.9.2023
(21)
Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2023 talousennusteen mukaan elvyttävä (– 1,5 % suhteessa BKT:hen) tilanteessa, jossa inflaatio on korkea.
Vuonna 2022 finanssipolitiikan viritys oli elvyttävä (– 0,9 % suhteessa BKT:hen).
Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman pää­ tösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,3 prosenttiyksikköä.
Näiden menojen kasvussa on otettu huomioon energian hintojen nou­ susta eniten kärsiviin kotitalouksiin ja yrityksiin kohdennettujen tukitoimenpiteiden kustannukset, jotka nousevat 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Kansallisesti rahoitettujen juoksevien nettoperusmenojen elvyttävä vaikutus on tästä syystä ainoastaan osittain seurausta kohdennetusta tuesta energian hintojen noususta eniten kärsiville koti­ talouksille ja yrityksille.
Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) elvyttävä kasvu johtuu muiden tekijöiden ohella myös rahamääräisistä sosiaalietuuksista, kohden­ tamattomiin energiatoimenpiteisiin liittyvistä avustuksista, julkisen sektorin jatkuvista palkankorotuksista, kerta­ luontoisesta rahoitusosuudesta unionin talousarvioon ja arvonlisäverokantojen alentamisesta.
Yhteenvetona voi­ daan todeta, että kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ennakoitu kasvu ei ole 12 päivänä heinä­ kuuta 2022 annetun neuvoston suosituksen mukainen.
Tukivälineen avustuksilla ja muilla unionin varoilla rahoitettavien menojen ennakoidaan olevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023, ja kansallisesti ra­ hoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan finanssipolitiikan viritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 pro­ senttiyksikköä.
Luxemburg aikoo rahoittaa lisäinvestointeja tukivälineestä ja muista unionin varoista, ja sen ennakoidaan myös jatkavan kansallisesti rahoitettuja investointeja.
(15) Luxemburg aikoo rahoittaa julkisia inves­ tointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen.
Esimerkkeinä voidaan mainita julkisen liikenteen sähköistäminen, raitio- ja rautatieverkon vahvistaminen, ilmasto- ja energiarahaston perustaminen tuke­ maan aurinkosähköpaneelien hankintaa, julkisten palvelujen digitalisoiminen ja digitaalisen viestinnän turvallisuu­ den parantaminen (kvanttiteknologian avulla).
Näitä investointeja rahoitetaan osittain tukivälineestä ja muilla unionin varoilla.
(22)
Vuonna 2024 julkisen talouden alijäämän odotetaan vuoden 2023 vakausohjelman mukaan kasvavan 1,7 pro­ senttiin suhteessa BKT:hen.
Vuoden 2024 lisäys johtuu pääasiassa tukitoimenpiteistä, joilla on pyritty lievittämään inflaatiopiikin vaikutuksia kotitalouksien ja yritysten tuloihin.
Vuoden 2023 vakausohjelman mukaan julkisen talouden velan odotetaan kasvavan vuoden 2024 loppuun mennessä 27,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen.
Komis­ sion kevään 2023 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koonti­ päivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella 1,5 prosenttia vuonna 2024.
Se on hieman vähemmän kuin vuoden 2023 vakausohjelmassa on ennakoitu, mikä johtuu pääasiassa työntekijöiden palkkojen ja sosiaalisten tulonsiirtojen pienemmästä korotuksesta komission kevään 2023 talousennusteessa.
Julkisen talouden velka suh­ teessa BKT:hen vuoden 2024 lopussa on komission kevään 2023 talousennusteessa pienempi, 27,0 prosenttia.
(23)
Vuoden 2023 vakausohjelman mukaan energiatukitoimenpiteitä jatketaan vuoden 2024 loppuun.
Komissio olet­ taa tällä hetkellä, että energiatukitoimenpiteiden (16) nettokustannukset ovat vuonna 2024 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun vuonna 2023 ne olivat 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen.
Kyseiset arviot perustuvat oletukseen, jonka mukaan energian hinnat eivät nouse uudelleen.
Ne energiatukitoimenpiteet, joiden on tällä hetkellä määrä pysyä voimassa vuonna 2024, eivät vaikuta haavoittuviin kotitalouksiin tai yrityksiin kohdennetuilta.
Useimmissa toimenpiteissä energian kysynnän vähentämiseen ja energiatehokkuuden lisäämiseen kannustavaa hintasignaalia ei ole täysin säilytetty.
(24)
Asetuksessa (EY) N:o 1466/97 kehotetaan parantamaan rakenteellista rahoitusasemaa vuosittain keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoitteen saavuttamiseksi käyttäen viitearvona 0,5:tä prosenttia suhteessa BKT:hen (17).
Julkisen talouden kestävyyteen liittyvät näkökohdat huomioon ottaen komissio katsoo, että raken­ teellista rahoitusasemaa olisi asianmukaista parantaa vähintään 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2024.
Jotta tällainen parannus voidaan varmistaa, kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten perusmenojen kasvu (18) ei komission menetelmän mukaisesti saisi vuonna 2024 olla enempää kuin 4,8 prosenttia, kuten nyt suositellaan.
Samaan aikaan olisi vuonna 2023 luovuttava asteittain jäljellä olevista energiatukitoimenpiteistä (komission tämänhetkisen arvion mukaan 1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2023), jos energiamarkkinoiden kehitys sen sallii, ja aloitettava vähiten kohdennetuista toimenpiteistä, ja saatavat säästöt olisi käytettävä julkisen talouden alijäämän supistamiseen.
Komission arvioiden mukaan tämä johtaisi nettomääräisten perusmenojen kasvuun, joka alittaa vuodelle 2024 suositellun enimmäiskasvuvauhdin.
Kansallisesti rahoitettujen nettomääräisten juoksevien perusmenojen kasvu vuonna 2023 ei komission kevään 2023 talousennusteen mukaan kuitenkaan ole 12 päivänä heinäkuuta 2022 annetun neuvoston suosituksen mukainen.
Jos ennuste toteutuu, nettomääräisten perusmenojen kasvua olisi asianmukaista hidastaa vuonna 2024.
(15) Muilla kansallisesti rahoitetuilla pääomamenoilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus suhteessa BKT:hen.
(16) Komission määritelmän mukaan energiatoimenpiteitä ovat ainoastaan finanssipoliittiset toimenpiteet, jotka vaikuttavat suoraan energian hintoihin tai joilla annetaan väliaikaista tulotukea energian kulutukseen.
Yleisiä inflaatiosta johtuvia tukitoimenpiteitä ei luokitella energiatoimenpiteiksi, mikä selittää eron vuoden 2023 vakausohjelman ja komission kevään 2023 talousennusteen arvioissa energiatukitoimenpiteistä julkiselle taloudelle aiheutuvista kustannuksista.
(17) Asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklassa edellytetään myös yli 0,5 prosentin sopeutusta suhteessa BKT:hen niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden julkinen velka on yli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen tai joiden velanhoitokykyyn kohdistuu huomattavampia riskejä.
(18) Nettomääräiset perusmenot määritellään kansallisesti rahoitetuiksi menoiksi ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä, korko­ menoja ja suhdanteesta johtuvia työttömyysmenoja.