1.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 312/73
(27)
2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2026.
2023. aasta stabiilsus­ programmi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk vähenema 0,5 %-le SKPst 2025. aastal ja 0,1 %-le SKPst 2026. aastal.
Valitsemissektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst.
2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse vähenema 150,8 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 135,2 %-le SKPst 2026. aasta lõpuks.
(28)
Lähtuvalt parimatest tavadest ning taaste- ja vastupidavuskava raames tehtud reformidest, võivad investeerimis­ puudujääki aidata lahendada Kreeka maksupoliitika raamistikus tehtavad muudatused.
Täpsemalt võib laiema maksualaste eelotsuste süsteemi kasutuselevõtt suurendada õiguskindlust investorite jaoks ning toetada maksu­ süsteemi lihtsustamiseks võetavaid meetmeid.
Maksusüsteemi läbivaatamine võib aidata suurendada ka iseenda tööandjate maksubaasi ja toetada investeeringuid.
Maksukuulekust saaks parandada, laiendades elektrooniliste maksete kohaldamist ja kasutades varasemast rohkem elektroonilistest maksetest pärinevat teavet, võttes eelkõige arvesse hiljutisi tõendeid selle kohta, et lõhe tuludeklaratsioonis näidatud madalate sissetulekute ja iseenda tööandjate käibe ilmselge kiire kasvu vahel on üha suurenenud.
Selleks võiks eelkõige paremini ära kasutada teavet, mis pärineb sihtrühma kuuluvate kutsealade esindajatele tehtavatest elektroonilistest maksetest.
Kõnealuse eesmärgi saavutamisele peaks kaasa aitama avaliku sektori tulude sõltumatus asutuses praegu käimasolev digi­ pööre.
Samas on oluline asjaomase asutuse tegevuslikku sõltumatust oma personali- ja IT-taristu haldamisel ja arendamisel veelgi suurendada, võttes arvesse kogu maailmas maksusüsteemide ees seisvaid probleeme.
(29)
Kreeka on jätkuvalt võtnud meetmeid oma avaliku halduse ajakohastamiseks, kuid selle üldine tulemuslikkus on endiselt suhteliselt madal.
Pärast 2010. aastat tehtud suurte kohanduste järel on avalike haldusasutuste suurus ja kulud viidud üldjoontes vastavusse liidu keskmisega.
Kreeka palgakulud püsisid 2022. aastal stabiilsena (10,8 % SKPst), mis on veidi kõrgem liidu keskmisest (10,2 % SKPst).
Nende saavutuste kinnistamiseks on oluline jätkata ühtse palgaastmestiku kohaldamist ja säilitada praegune töötajate arv, järgides alaliste töötajate puhul ainult lahkuva töötaja asemele uue töötaja värbamise põhimõtet ning 2022. aastal ajutiste töötajate arvule kehtestatud ülempiiri.
Taaste- ja vastupidavuskava sisaldab meetmeid, mille eesmärk on suurendada avaliku halduse tulemus­ likkust, keskendudes eelkõige digiteenuste täiustamisele.
Samas ei ole endiselt suudetud lahendada kõrgelt kvali­ fitseeritud töötajate ligimeelitamise ja säilitamisega seotud küsimusi.
Probleemi lahendamiseks võiks rakendada struktuurset lähemist, võttes kasutusele konkreetsete tööülesannete või asutuste jaoks mõeldud sihtotstarbelised/ täiendavad palgaastmestikud ning konkreetse hüvitiste süsteemi, mis on uue personalijuhtimise süsteemi lahuta­ matu osa, tagades samas ühtse palgaastmestiku terviklikkuse ja palgakulude üldmahu.
(30)
Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks.
Kreeka taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on seni jõudsalt edenenud.
Tulevikus on oluline säilitada rakendamise tempo.
Kreeka esitas tagastamatu rahalise toetuse saamiseks kolm maksetaotlust (16) ja laenutoetuse saamiseks kaks maksetaotlust, mis vastasid kava 85 eesmärgile ja sihile.
Praeguseks on Kreekale tehtud väljamakseid kokku 7 126 miljoni euro ulatuses (17).
Kreeka teatas 29. märtsil 2023 vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 14 lõikele 6 oma kavatsusest taotleda rahastust 5 000 miljonit eurot täiendavat laenutoetust.
Kreeka on kindlalt alustanud oma kava rakendamist ning loonud juhtimis- ja kontrollisüsteemi, et jälgida ja koordineerida reformide ja investeeringute õigeaegset lõpuleviimist.
Edaspidi on oluline neid jõupingutusi jätkata ja tõhustada, võttes arvesse nende reformide ja investeeringute suurt hulka, mida on kavas rakendada, ning eelkõige seda, et paljudel juhtudel on kõnealuste reformide ja investeeringute lõpuleviimiseks vaja õigeaegselt teha mitmesuguseid ettevalmistusi, sealhulgas korraldada riigihankemenetlusi.
Kava jätkuv rakendamine sõltub määratud rakendusasutuste, sealhulgas piirkondlike ja kohalike haldusasutuste haldus- ja rakendamisvõimekusest.
Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Kreeka strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas.
Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastupidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.
(16) 16. mail 2023 esitas Kreeka toetuse saamiseks oma kolmanda maksetaotluse, mille hindamist komisjon ei ole veel lõpule viinud.
(17) Tagastamatu rahalise toetusena (v.a eelmaksed) on välja makstud 3 436 miljonit eurot ja laenutoetusena (v.a eelmaksed) 3 690 mil­ jonit eurot.