C 312/70
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2023
(12)
Komisjon tegi määruse (EL) nr 1176/2011 artikli 5 alusel Kreeka kohta põhjaliku analüüsi ja avaldas selle tule­ mused 24. mail 2023.
Komisjon jõudis järeldusele, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalus­ tamatus.
Eelkõige on vähenenud valitsemissektori suure võla ja viivislaenude suure osakaaluga seotud haavatavus suure töötuse määra kontekstis, kuid riigi välispositsioon on halvenenud.
Üks peamine mure on see, et hoolimata turismitulu taastumisest suurenes jooksevkonto puudujääk 2022. aastal märkimisväärselt, mis oli tingitud ka kogu liitu hõlmavast energiahindade järsust tõusust.
Kuigi prognoositakse, et see väheneb käesoleval ja järgmisel aastal, jääb jooksevkonto puudujääk tunduvalt kõrgemale tasemest, mis aitaks tagada rahvusvahelise netoinvesteerimis­ positsiooni püsiva paranemise.
Kuigi Kreeka valitsemissektori võla suhe SKPsse on endiselt liidu suurim, kahanes see 2022. aastal tänu tugevale SKP nominaalkasvule märkimisväärselt ning peaks 2023. ja 2024. aastal veelgi vähenema.
Viivislaenude maht vähenes eelmisel aastal järsult tänu varasematel aastatel tehtud ulatuslikele kärbe­ tele, kuid see on võrreldes liidu keskmise tasemega endiselt suur ja kahjustab jätkuvalt pankade kasumlikkust ja nende laenuandmisvõimet, mis omakorda pärsib kapitali suurendamist ja majanduse tootlikkuse kasvu.
Polii­ tikameetmed on aidanud vähendada tasakaalustamatust ning taaste- ja vastupidavuskava rakendamine on hea võimalus kõrvaldada allesjäänud struktuursed puudused.
Siiski tuleks teha täiendavaid jõupingutusi, eelkõige selleks, et tagada maksebilansi paranemine ja viivislaenude jätkuv vähenemine, sealhulgas võlgade tõhusama sissenõudmise ja teiseste viivislaenude turu parandamise kaudu.
(13)
Eurostati kinnitatud andmete kohaselt vähenes Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 7,1 %-lt SKPst 2021. aastal 2,3 %-le SKPst 2022. aastal, samas kui valitsemissektori võlg vähenes 194,6 %-lt SKPst 2021. aasta lõpus 171,3 %-le SKPst 2022. aasta lõpus.
(14)
Valitsemissektori eelarvepositsiooni on mõjutanud eelarvepoliitilised meetmed, mis on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks.
2022. aastal hõlmasid sellised kulusid suurendavad eelarve­ poliitilised meetmed elektritoetusi leibkondadele ja ettevõtetele ning täiendavaid sotsiaalhüvitisi haavatavatele leibkondadele.
Nende meetmete kulusid aitasid osaliselt tasakaalustada energiatootjate ja -tarnijate ootamatule kasumile kehtestatud uued maksud, nimelt elektritootjatele kehtestatud hinnalagi ja elektritootjatele kehtestatud erakorraline maks, mida kohaldati alates 2021. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta juunini.
Komisjoni hinnangul oli kõnealuste meetmete eelarveline netokulu 2022. aastal 2,5 % SKPst.
Samal ajal vähenesid COVID-19 kriisiga seotud ajutiste erakorraliste meetmete hinnangulised kulud 6,5 %-lt SKPst 2021. aastal 1,5 %-le SKPst 2022. aastal.
(15)
18. juunil 2021 soovitas nõukogu Kreekal (7) kasutada 2022. aastal taaste- ja vastupidavusrahastut, et rahastada majanduse taastumist toetavaid lisainvesteeringuid, järgides samal ajal konservatiivset eelarvepoliitikat.
Lisaks soovitas nõukogu Kreekal säilitada riiklikult rahastatavad investeeringud.
(16)
Komisjoni hinnangul oli eelarvepoliitika (8) 2022. aastal toetav (‒ 1,0 % SKPst).
Nagu nõukogu soovitas, jätkas Kreeka majanduse taastamise toetamist rahastust rahastatavate investeeringutega.
Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatud kulude maht oli 2022. aastal 2,1 % SKPst (2021. aastal 2,6 % SKPst).
Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude vähenemine 2022. aastal oli tingitud sellest, et eelmise programmitöö perioodi projektid hakkasid järk-järgult lõpule jõudma, kuid uue programmitöö perioodiga seotud investeeringud ei ole veel hoogu sisse saanud.
Riiklikult rahastatavad investeeringud andsid eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti (9).
Seega säilitas Kreeka riiklikult rahastatavad investeeringud, nagu nõukogu soovitas.
Samal ajal andis riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma uute tulumeet­ meteta) eelarvepoliitikasse ekspansiivse panuse 0,6 protsendipunkti.
See märkimisväärne ekspansiivne panus hõlmas energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks võetud eelarvepoliitiliste meetmete täiendavat mõju (täiendav eelarveline netokulu 2 % SKPst).
Seega piiras Kreeka piisavalt riiklikult rahastatavate jooksvate kulude kasvu.
(7) Nõukogu 18. juuni 2021. aasta soovitus, milles esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2021. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 304, 29.7.2021, lk 33).
(8) Eelarvepoliitikat mõõdetakse esmaste kulude (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) muutusena keskpika perioodi potentsiaalse majanduskasvu suhtes, jättes välja COVID-19 kriisiga seotud ajutised erakorralised meetmed, kuid võttes arvesse rahastu tagastamatute toetuste ja muude liidu vahenditega rahastatavaid kulusid.
Üksikasjalikum teave on esitatud eelarvestatistika­ tabelite tekstikastis 1.
(9) Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud andsid neutraalse panuse 0,0 protsendipunkti SKPst.