C 312/258
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2023
(30)
Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks.
Kuigi Rootsi taaste- ja vastupidavuskava võeti vastu alles 2022. aastal, selle rakendamine nüüd käib.
Kuigi algus on olnud aeglane, kulgeb rakendamine üldiselt kavakohaselt ning praeguses etapis näib vahen­ dite mittekasutamise oht olevat piiratud, võttes arvesse taaste- ja vastupidavuskava suhteliselt väikest rahaeraldist.
Komisjoni ja Rootsi vaheline tegevuskord sõlmiti 2023. aasta mais.
Rootsi peaks esitama oma esimese makse­ taotluse, milles on ühendatud kaks osamakset, 2023. aasta teises pooles.
Käimas on REPowerEU peatüki ja addendum’i ettevalmistamine tagastamatu toetuse mõningase vähenemise tõttu.
Uue REPowerEU peatüki kiire lisamine taaste- ja vastupidavuskavasse võimaldab rahastada täiendavaid reforme ja investeeringuid, et toetada Rootsi strateegilisi eesmärke energia ja rohepöörde vallas.
Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmade süstemaatiline ja tulemuslik kaasamine on jätkuvalt oluline taaste- ja vastu­ pidavuskava ning üleüldise majandus- ja tööhõivepoliitika edukaks rakendamiseks, et tagada laialdane isevastutus üldise poliitilise tegevuskava eest.
(31)
Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Rootsi ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid.
Ühtekuuluvuspolii­ tika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Rootsis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.
(32)
Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas käsitletud majanduslikele ja sotsiaalsetele probleemidele seisab Rootsi silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud i) ebasoodsa sotsiaal-majandusliku ja rändetaustaga õpilaste ebavõrdsete haridusvõimalustega; ii) vajadusega integreerida ebasoodsas olukorras olevad rühmad paremini tööturule ning iii) vajadusega vähendada sõltuvust fossiilkütustest.
(33)
Kuigi Rootsi haridustulemused on üldiselt head, püsib Rootsi haridussüsteemis ebavõrdsus.
Ebasoodsa sotsiaalmajandusliku ja rändetaustaga õpilastel on piiratud haridusvõimalused, sealhulgas mis puudutab töö leidmiseks vajalike oskuste arendamise võimalusi.
Ebavõrdsus hariduses suureneb ja on sageli seotud asjaoluga, et ränd­ etaustaga ja eelkõige hiljuti Rootsi saabunud õpilaste kooli valiku võimalused on piiratud.
Koolide hindamistavade erinevused võivad haridustulemusi veelgi halvendada.
Kvalifitseeritud õpetajate nappus on endiselt suur ning on kõige pakilisem eripedagoogide, kohustuslike koolide aineõpetajate ja keskkoolide kutseõpetajate puhul.
Haridus­ süsteemi ülesehitust ja juhtimist, sealhulgas registreerimisprotsessi ja hindamissüsteemi, ning õpetajate karjääri edenemist on võimalik parandada.
(34)
Rootsis on jätkuvalt probleeme ebasoodsa ja rändetaustaga inimeste tööturule integreerimisel ning praeguse oskuste nappuse vähendamisel.
Hariduslõhe väljaspool liitu sündinud inimeste ja liidus sündinute vahel on üha suurem, mis on peamiselt tingitud kolmanda taseme hariduse omandamise suurenemisest liidus sündinute seas.
Madala haridustasemega noorte osakaal on suurenenud, eriti väljaspool liitu sündinud õpilaste seas.
On vaja tugevdada osalemist õppetegevuses, et aidata ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestel arendada tööturu jaoks vajalikke oskusi ja suurendada nende võimalusi tööd leida.
(35)
Rootsi peab tegema rohkem jõupingutusi, et täita oma riiklik eesmärk saavutada 2045. aastaks süsinikuneutraal­ sus.
Kuigi Rootsi on jätkuvalt nende liikmesriikide hulgas, kus taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises on suurim, võivad elektrivõrgu võimsus ja ülekandepiirangud piirata taastuvate energiaallikate edasist kasutuselevõttu tulevikus.
2022. aastal kergitasid need piirangud energiahindu tööstuse ja leibkondade jaoks ning takistasid majandustegevuse laienemist kaugemates geograafilistes asukohtades.
Elektrivõrgu võimsuse suurendamine on otsustava tähtsusega, kuna tööstuse ja transpordi suurenenud elektrifitseerimisvajaduse tõttu peaks Rootsi elektri lõpptarbimine 2045. aastaks kahekordistuma 300 TWh-ni.
Elektrivõrgu ehitamisel ja tugevdamisel esineb aga viivitusi, mis on tingitud pikkadest loamenetlustest.
Lisaks on Rootsis mõned kõige pikemad haldusmenetlused liidus taastuvate energiaallikate, eelkõige maismaa tuuleenergia projektide kasutuselevõtuks.
Valitsus on algatanud uurimise keskkonnalubade hindamise lihtsustamiseks Rootsi keskkonnaseadustiku raames.
Samal ajal on vaja konkreetseid poliitikameetmeid, et kiirendada haldusmenetlusi elektrivõrgu laiendamiseks ja taastuvate energia­ allikate kasutuselevõtuks, näiteks piirates neis menetlustes osalevate asutuste arvu ja rakendades menetlusi paral­ leelselt.
Lisaks on oluline vähendada energiatarbimist energiatõhususe suurendamise kaudu, et vähendada süsi­ nikdioksiidi heidet ning leibkondade ja ettevõtete energiakulusid.
Energiatõhususe osas on oht, et Rootsi ei saavuta oma riiklikku eesmärki kasutada 2030. aastal energiat 50 % tõhusamalt (võrreldes 2005. aastaga), kui