1.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 312/213
(30)
Komisjon kiitis 2022. aastal heaks kõik Portugali ühtekuuluvuspoliitika programmidokumendid.
Ühtekuuluvus­ poliitika programmide kiire rakendamine vastastikuses täiendavuses ja koostoimes taaste- ja vastupidavuskavaga, sealhulgas REPowerEU peatükiga, on esmatähtis, et viia Portugalis ellu rohe- ja digipööre, suurendada majandus­ likku ja sotsiaalset vastupidavust ning tagada tasakaalustatud territoriaalne areng.
(31)
Lisaks taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika programmides käsitletud majanduslikele ja sotsiaal­ setele probleemidele seisab Portugal silmitsi mitmete muude probleemidega, mis on seotud ringmajanduse, energia ja rohepöördega.
(32)
Portugal jääb liidu keskmisele tublisti alla ringmajanduse poole liikumisel ning tööstuse ressursitootlikkuse ja jäätmekäitluse näitajate poolest, kusjuures piirkondlikud erinevused on märkimisväärsed.
Keskmine olmejäätmete ringlussevõtu määr on eriti madal (2021. aastal 30,5 %, mis on kaugel liidu eesmärgist 50 % aastaks 2020) ja piirkonniti erinev.
Selleks et saavutada liidu järgmise aastakümne eesmärgid, sealhulgas eesmärk võtta 2025. aastaks ringlusse 55 % olmejäätmetest, on vaja teha märkimisväärseid jõupingutusi.
Olukorda on vaja parandada jäätmetekke vältimise ja minimeerimise ning jäätmete sorteerimise, korduskasutamise ja ringlussevõtu suuren­ damise vallas, kooskõlas jäätmehierarhia ülemiste astmetega, vältides seeläbi jäätmete prügilasse ladestamist ja põletamist, ning ringlussevõtu- ja käitlusrajatiste ajakohastamise vallas.
Näited selle kohta, kuidas neid eesmärke paremini saavutada, on prügila- ja põletustasude suurendamine, jäätmejääkide maksu kehtestamine ja maksude tõstmine omavalitsustele, kes ei täida ringlussevõtu eesmärke.
Lisaks võiks protsessi kiirendada jäätmete liigiti kogumise laiendamise, jäätmete kogusest sõltuva tasu ja pandipakendisüsteemide edasiarendamise ning laiendatud tootjavastutuse abil.
(33)
Hoolimata edusammudest, mida on tehtud muu hulgas energiakriisi kontekstis, sõltub Portugal endiselt suurel määral imporditud fossiilkütustest, kusjuures nafta ja gaas moodustasid 2021. aastal vastavalt 45 % ja 23 % energiaallikate jaotusest.
Lisaks kujutab Portugali suur sõltuvus gaasist elektritootmises ohtu varustuskindlusele, eriti arvestades hüdroenergia nappust sagedasemate põudade tõttu.
CO2 heite vähendamise kiirendamiseks võiks võtta veel mitmeid meetmeid, mis tuginevad Portugali taaste- ja vastupidavuskavas sisalduvatele reformidele ja investeeringutele ning lähevad neist kaugemale.
Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu kiirendamiseks võiks Portugal võtta järelmeetmeid eelmisel aastal tehtud edusammudele lubade andmise menetluse lihtsustamisel, muu hulgas suurendades lubade andmisega tegelevate haldusasutuste suutlikkust, kiirendades taastuvenergia tootmise digipööret ja kehtestades avamere tuuleenergiale (mille potentsiaal on endiselt kasutamata) soodsama ruumilise planeerimise korra.
Samuti oleks kasulik võtta täiendavaid meetmeid omatarbimise, sh katusele paigaldatavate päikesepaneelide ning taastuvenergiakogukondade edendamiseks.
Taastuvenergiakogukondade arv on Portugalis endiselt väike, vaatamata selle kasvule, ning nende litsentsimist saaks lihtsustada ja luua stimuleerimiskavasid.
(34)
Kui integreeritakse rohkem taastuvaid energiaallikaid, on elektrivõrgu tasakaalu tagamiseks hädavajalik teha täiendavaid investeeringuid salvestus- ja võrguvõimsuse suurendamisse.
Portugal saaks kasu energiaühenduste tugevdamisest, kuna ühendatuse tase Hispaaniaga on 2030. aasta eesmärkidega võrreldes endiselt madal.
Põhija jaotusvõrgu seisundit saaks parandada riigisisese võrgu tugevdamise, elektrienergia salvestamisse tehtavate lisainvesteeringute ja võrgu edasise digitaliseerimise abil.
Nutiarvestite suhteliselt vähene kasutuselevõtt takistab detsentraliseeritud taastuvenergia tootmise süsteemi arendamist.
Selleks et vähendada hoonete suurt sõltuvust fossiilkütustest ja vähendada energiatarbimist, peab Portugal suurendama oma jõupingutusi energiatõhususe valdkonnas rohkem, kui on sätestatud Portugali taaste- ja vastupidavuskavas ning ühtekuuluvuspoliitika prog­ rammides.
Täiendavad meetmed peaksid aitama vähendada ka energiaostuvõimetute Portugali elanike suurt osakaalu.
Põhjaliku renoveerimise stimuleerimiseks tehtavate jõupingutuste suurendamine, sh tehnilise abi andmine taotlejatele, võib kiirendada renoveerimisprojektide algatamist.
Lisaks võiks Portugal saada kasu rahas­ tamiskavade tugevdatud raamistikust, et võimendada erainvesteeringuid energiatõhusaks renoveerimiseks.
Seda tehes võiks Portugal suunata rohkem toetustel põhinevaid vahendeid abi vajavatele leibkondadele.
2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Portugali maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 16 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (18) seatud vähen­ damiseesmärk 15 %.
Portugal võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (19).
(18) Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).
(19) Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).