C 312/194
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2023
(36)
Venemaa sissetung Ukrainasse on toonud esile Austria energiavarustuskindluse haavatavuse.
Kuigi Austria suutis mõnevõrra vähendada sõltuvust Venemaa gaasiimpordist (see vähenes 2022. aastal 57 %-ni gaasi koguimpordist võrreldes 80 %-ga 2021. aastal), on see märkimisväärselt üle liidu keskmise.
Energiaallikate mitmekesistamiseks kehtestas valitsus ettevõtjatele rahalised stiimulid gaasi importimiseks väljastpoolt Venemaad ning lõi 2022. aastal strateegilise gaasireservi.
Sellele vaatamata seisab Austria energiajulgeoleku tagamisel endiselt silmitsi märkimis­ väärsete probleemidega.
Riigil puudub endiselt selge lühiajaline kava täielikuks loobumiseks Venemaa gaasiim­ pordist.
Lisaks on taastuvallikatest toodetud gaaside (nt vesinik) tootmisel ja ülekandmisel endiselt kasutamata potentsiaali, eriti sektorites ja piirkondades, mis on tarnehäirete suhtes haavatavad.
(37)
2021. aastal oli taastuvenergia osakaal energia lõpptarbimises Austrias 36 %, mis on märkimisväärselt üle liidu keskmise.
Austria peab oma kliimaeesmärkide (sh kliimaneutraalsus 2040. aastaks) saavutamiseks seda osakaalu veelgi suurendama.
2021. aasta taastuvenergia laiendamise seadusega, mis on taaste- ja vastupidavuskavas sisalduv reform, on loodud raamistik, mis aitab suurendada taastuvenergia osakaalu elektritarbimises.
Reformi eesmärk on saavutada 2030. aastaks iga-aastane taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tootmisvõimsus 27 TWh, mis aitab saavutada riigi eesmärki saavutada kõnealuseks aastaks 100 % taastuvelektri tarbimine, võrreldes 81 %ga 2020. aastal.
Taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu edasisel laiendamisel esineb siiski raskusi, nagu ruumilise planeerimise ja lubade andmise menetluste kestus, keerukas pädevuste jaotus föderaal- ja piirkondlike valitsuste vahel ning personaliprobleemid halduses.
Austria on astunud esimese sammu, et võtta taastuvenergiaprojektide puhul kasutusele sujuvam keskkonnamõju hindamine.
Lisaks võiks Austria paremini kooskõlastada ruumilise planeerimise oma rohepöörde eesmärkidega, lahendada töötajatega seotud probleemid ja suurendada investee­ ringuid salvestamise, jaotuse ja edastamisega seotud võrgutaristusse.
Taastuvenergia kasutuselevõtu laiendamisele tuleks kasuks ka spetsiaalsete taastuvenergia (eelkõige tuuleenergia) kiirendusalade loomine lühikeste ja lihtsate loamenetlustega ning taastuvenergia tunnustamine ülekaaluka avaliku huvina kooskõlas paketis „Eesmärk 55“ ja kavas „REPowerEU“ esitatud ambitsioonikamate taastuvenergia eesmärkidega.
Lisaks võiks rohkem uurida täien­ davaid taastuvaid energiaallikaid, näiteks maapõueenergiat.
(38)
2022. aasta augustist kuni 2023. aasta märtsini vähenes Austria maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 19 %, st rohkem, kui oli seatud eesmärgiks (15 %).
Austria võiks jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2022/1369 (17).
Ambitsioonikamad energiatõhususe eesmärgid hoone- ja tootmissektoris vähendaksid sõltuvust fossiilkütustest.
Austria pikaajalises renoveerimisstrateegias on määratud 2050. aastani kindlaks selged vaheeesmärgid ning selle eesmärk on saavutada Austria hoonefondi CO2 heite vähendamine 80 %.
Austria taasteja vastupidavuskavaga tahetakse fossiilkütuseid kasutavad katlad hoonesektoris järk-järgult kasutustest kõrvaldada ning asendada need taastuvenergial põhineva küttetehnoloogia või kaugküttega.
Austria 2030. aasta energiatõ­ hususe eesmärgid ei ole siiski piisavalt ambitsioonikad, et saavutada paketi „Eesmärk 55“ ja kava „REPowerEU“ eesmärgid.
Seda küsimust tuleks käsitleda uues energiatõhususe seaduses, mis peaks valmima 2023. aastal ja mille eesmärk on vähendada energia lõpptarbimist 2030. aastaks 18 %.
On oluline, et Austria kiirendaks investeerimist hoonete täielikku renoveerimisse, asendaks küttes fossiilkütused taastuvate energiaallikatega ning haldaks paremini energiatarbimist kommunaalteenuste digitaliseerimise kaudu (nt arukad arvestid ja termostaadid).
Lisaks on äärmi­ selt oluline kiirendada praegust aeglast hoonete soojustamise tempot.
Selle probleemi lahendamiseks on vaja õigeaegselt rakendada taastuvenergiaseadus, mis on Austria taaste- ja vastupidavuskava juhtalgatus.
(39)
Rohepööre hõlmab ka heitkoguste vähendamist mitmes sektoris, eelkõige transpordisektoris, kuna nendes sekto­ rites on märkimisväärne heite vähendamise potentsiaal.
Austria on praegu Alpe läbiva autokaubaveo jaoks oluline transiidiriik.
Hoolimata mitmest Austria taaste- ja vastupidavuskava kohasest kestliku transpordi investeeringust, on kliimaneutraalsuse saavutamiseks vaja transpordiga seotud heidet veelgi vähendada ja samal ajal transpordi­ vaesuse probleemiga tegeleda.
Oluline on ka täiendavate transpordilahenduste väljatöötamine, nagu nn viimase kilomeetri ühendused, ja alternatiivid autode kasutamisele, eriti maapiirkondades.
(17) Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).