C 312/164
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2023
Selliste tehingute mõju majandusele, konkurentsile ja ühtsele turule ei hinnata.
Kõnealuste vabastuste kriteeriumid ei ole läbipaistvalt esitatud ja puudub ametlik menetlus nende kriteeriumide või otsuse enda vaidlustamiseks.
Sellise sekkumise tulemusena on välisomanduse arvelt suurenenud riigi või riigisõbralike kodumaiste omanike osalus panganduse, telekommunikatsiooni, meedia ning tele- ja raadiohäälingu valdkonnas.
Valitsuse liikmete teadete kohaselt võib samasuguseid tehinguid oodata kindlustus-, jaemüügi- ja transpordisektoris, eriti mis puudutab Budapesti lennujaama.
Välismaise kapitali ja oskusteabe vähenenud kohalolu, eriti sellistes suure lisa­ väärtusega sektorites nagu pangandus ja telekommunikatsioon, seab ohtu Ungari võimalused tootlikkuse kasvuks ja innovatsiooniks.
(38)
Ungari energiaallikate jaotuses domineerivad nafta ja gaas: kumbki kujutab enesest umbes kolmandikku üldisest energiakasutusest.
Tuumaenergia ja taastuvate energiaallikate osakaal on vastavalt 15 % ja ligikaudu 14 %.
Ungari sõltub endiselt suuresti Venemaa fossiilkütustest, samuti tuumaenergiast, ja riigi jõupingutused sõltuvuse vähen­ damiseks Venemaast on aeglased.
Kolm neljandikku gaasitarbimisest riigis katab import Venemaalt.
2021. aastal kirjutas Ungari alla pikaajalisele gaasitarnelepingule Gazpromiga ja 2023. aasta aprillis lepiti kokku selle muudatuses seoses täiendavate koguste võimalusega.
Sõltuvuse vähendamiseks Venemaa fossiilkütustest on vaja märkimisväärseid lisameetmeid; eriti oluline on süvendada koostööd naaberriikidega – sealhulgas vajaduse korral taristu vallas –, et tagada fossiilkütuste alternatiivsete allikate kättesaadavus.
Elektrifitseerimine ja kavandatavad investeeringud energiamahukatesse tööstusharudesse suurendavad vajadust elektritootmise järele.
Ehkki päikese­ energia tootmisvõimsus on viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud, on taastuvenergia tootmisvõimsus endiselt üks väiksemaid liidus.
Tuuleparkide ehitamine on peatatud ja eelduste kohaselt alustatakse seda uuesti pärast õiguslike piirangute kaotamist.
Maapõueenergia on alakasutatud.
Sageli muutuv õiguskeskkond tingib mitmeid probleeme taastuvenergia arendamisel.
Lisaks sellele on tõsine kitsaskoht taastuvate energiaallikate elekt­ rivõrku ühendamisel võrgu piiratud võimsus, samal ajal kui paindlike lahenduste puudumine nõudluse ja pakku­ mise vallas ning tarbijate piiratud sõnaõigus on oluline takistus puhta ja taastuvatest energiaallikatest saadava elektri tootmise arendamisel.
Kuna integratsioon liidu tasakaalustamisturule ei ole optimaalne, on käest lastud võimalus optimeerida võrku täiendava taastuvate energiaallikate võimsuse jaoks.
(39)
Ungaril on märkimisväärne energiatõhususe potentsiaal, eriti elamute puhul.
2022. aasta augustist 2023. aasta märtsini vähenes Ungari maagaasi tarbimine võrreldes eelneva viie aasta sama perioodi keskmise gaasitarbimisega 20 %, st rohkem, kui nõukogu määruses (EL) 2022/1369 (16) seatud vähendamiseesmärk 15 %, muu hulgas tulenevalt avalikus sektoris võetud meetmetest ja leibkondade suhtes kohaldatud energiahindade piirmäärade süsteemist.
Ungaril soovitatakse jätkata jõupingutusi gaasinõudluse ajutiseks vähendamiseks kuni 31. märtsini 2024, vastavalt nõukogu määrusele (EL) 2023/706 (17).
Hoolimata hiljutistest muudatustest ei võimalda regulee­ ritud energiahindade süsteem siiski endiselt hinnasignaalide nõuetekohast toimimist ning küllaldaste stiimulite loomist energiasäästuks.
Hinnalagesid kohaldatakse ühtviisi kõigi leibkondade suhtes.
Subsideeritud reguleeritud hindu võimaldatakse ka suure sissetulekuga leibkondadele, samas kui väikese sissetulekuga pered elavad sageli vähem energiatõhusates elamutes.
Nii haavatavate leibkondade toetamise kui ka energiasäästu saavutamise seisu­ kohast oleksid väikese sissetulekuga leibkondadele suunatud kavad tõhusamad.
(40)
Tööjõu ja oskuste nappus rohepöörde jaoks olulistes sektorites ja kutsealadel, sealhulgas nullnetotehnoloogiate tootmine, kasutuselevõtt ja hooldamine, tekitab probleeme üleminekul nullnetomajandusele.
Kvaliteetsed haridusja koolitussüsteemid, mis vastavad tööturu muutuvatele vajadustele, ning sihipärased täiend- ja ümberõppe meetmed on esmatähtsad, et vähendada oskuste nappust ning edendada töötajate kaasamist ja tööjõu ümberpai­ gutamist.
Kasutamata tööjõupakkumise rakendamiseks peavad kõnealused meetmed olema kättesaadavad, eelkõige rohepöördest enim mõjutatud üksikisikutele ning sektorites ja piirkondades.
2022. aastal oli Ungaris tööjõu­ nappus 31 ameti puhul, mis nõuavad rohepöördeks erioskusi või -teadmisi.
Samal ajal on energiamahukate tööstusharude töötajate koolitustel osalemine märkimisväärselt vähenenud ja on nüüd alla liidu keskmise.
(41)
Võttes arvesse komisjoni hinnangut, on nõukogu 2023. aasta lähenemisprogrammi läbi vaadanud ja tema arvamus (18) kajastub esitatud soovituses 1.
(16) Nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrus (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (ELT L 206, 8.8.2022, lk 1).
(17) Nõukogu 30. märtsi 2023. aasta määrus (EL) 2023/706, millega muudetakse määrust (EL) 2022/1369 seoses gaasinõudluse vähendamise meetmete nõudluse vähendamise perioodi pikendamisega ning nende meetmete rakendamise aruandluse ja seire tõhustamisega (ELT L 93, 31.3.2023, lk 1).
(18) Vastavalt määruse (EÜ) nr 1466/97 artikli 9 lõikele 2.