C 312/160
ET
Euroopa Liidu Teataja
1.9.2023
(19)
2023. aastal peaksid valitsemissektori eelarvepositsiooni jätkuvalt mõjutama eelarvemeetmed, mida on võetud energiahindade tõusu majandusliku ja sotsiaalse mõju leevendamiseks.
Need hõlmavad 2022. aastast pikendatud meetmeid, ennekõike toetusi kommunaalettevõtjatele elamutes tarbitava energia hinna ülempiiride tõttu kantud kahju eest ja abikavasid energiamahukatele ettevõtetele.
Osaliselt tasakaalustavad nende meetmete kulu endiselt maksud energiatarnijate ootamatult kasumilt.
Neid tulusid arvesse võttes on komisjoni 2023. aasta kevadprog­ noosi kohaselt toetusmeetmete eelarveline netokulu 2023. aastal 1,2 % SKPst (10).
2023. aasta meetmed ei näi olevat suunatud kõige haavatavamatele leibkondadele või ettevõtetele ning enamik neist ei säilita täielikult hinna­ signaali energianõudluse vähendamiseks ja energiatõhususe suurendamiseks.
Seega puuduvad suunatud toetus­ meetmed, mida nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovituse (11) järgimise hindamisel arvesse võtta.
(20)
Oma 12. juuli 2022 soovituses soovitas nõukogu Ungaril võtta meetmeid, tagamaks 2023. aastal, et riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude kasv on kooskõlas üldiselt neutraalse eelarvepoliitikaga, (12) võttes arvesse jätkuvat ajutist ja sihipärast toetust leibkondadele ja ettevõtetele, kes on energiahindade tõusu suhtes kõige haavata­ vamad, ja Ukrainast põgenevatele inimestele.
Ungari peaks olema valmis kohandama jooksvaid kulutusi vastavalt muutuvale olukorrale.
Samuti soovitati Ungaril suurendada avaliku sektori investeeringuid rohe- ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse, võttes arvesse algatust „REPowerEU“, sealhulgas kasutades rahastut ja muid liidu vahen­ deid.
(21)
Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on eelarvepoliitika 2023. aastal kiire inflatsiooni tingimustes pärssiv (+ 4,2 % SKPst).
See järgneb 2022. aasta ekspansiivsele eelarvepoliitikale (– 0,4 % SKPst).
Riiklikult rahas­ tatavate esmaste jooksvate kulude kasv (ilma kaalutlusõigusel põhinevate tulumeetmeteta) peaks andma 2023. aastal eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 2,2 % SKPst.
Seega on riiklikult rahastatavate esmaste jooksvate kulude prognoositud kasv nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitusega kooskõlas.
Rahastu toetustest ja muudest liidu vahenditest rahastatavate kulude maht on prognoosi kohaselt 2023. aastal 2,3 % SKPst, samas kui riiklikult rahastatavad investeeringud annavad prognoosi kohaselt eelarvepoliitikasse pärssiva panuse 0,6 protsendipunkti (13).
Seega kavatseb Ungari rahastada täiendavaid investeeringuid rahastust ja muudest liidu vahenditest, kuigi ta ei säilita prognoosi kohaselt riiklikult rahastatavaid investeeringuid.
Ungari kavatseb rahas­ tada avaliku sektori investeeringuid rohe-ja digipöördesse ning energiajulgeolekusse – kavas on arendada elekt­ rivõrku, uuendada linnalähedasi raudteevõrke, toetada elumajadele paigaldatavate päikesepaneelide kasutamist, varustada sülearvutitega põhi- ja keskkooli klasside õpetajad ja õpilased ja võtta meetmeid tervishoiu digiülemi­ nekuks, mida rahastatakse rahastust ja muudest liidu vahenditest.
(22)
2023. aasta lähenemisprogrammi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk 2024. aastal vähenema 2,9 %le SKPst.
2024. aasta vähenemine kajastab ennekõike valitsemissektori kogukulude märkimisväärselt vähenenud osakaalu SKPs, ennekõike mis puudutab kapitali kogumahutusi põhivarasse, vahetarbimist ja hüvitisi töötajatele.
Vastavalt 2023. aasta lähenemisprogrammile prognoositakse, et valitsemissektori võla suhe SKPsse väheneb 2024. aasta lõpus 66,7 %-le.
Prognoosi koostamise ajal teada olevate poliitikameetmete põhjal hinnatakse komis­ joni 2023. aasta kevadprognoosis, et valitsemissektori eelarvepuudujääk moodustab 2024. aastal 4,4 % SKPst.
See on rohkem kui 2023. aasta lähenemisprogrammis kavandatud puudujääk, peamiselt tulenevalt suurematest eeldatavatest kulutustest kapitali kogumahutustele põhivarasse – kooskõlas viimaste suundumustega – ja suuremast vahetarbimisest, mille tingib endiselt kestev inflatsioonisurve.
Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on valitsemissektori võla suhe SKPsse 2024. aasta lõpuks kõrgem (71,1 %).
(10) See näitaja kajastab nende meetmete aastaste eelarvekulude taset, sealhulgas jooksvaid tulusid ja kulusid ning asjakohasel juhul kapitalikulumeetmeid.
(11) Nõukogu 12. juuli 2022. aasta soovitus, milles käsitletakse Ungari 2022. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Ungari 2022. aasta lähenemisprogrammi kohta (ELT C 334, 1.9.2022, lk 136).
(12) Komisjoni 2023. aasta kevadprognoosi kohaselt on Ungari keskpika perioodi (kümne aasta keskmine) nominaalne potentsiaalne SKP kasv, mida kasutatakse eelarvepoliitika mõõtmiseks, hinnanguliselt 16,6 %.
(13) Muud riiklikult rahastatavad kapitalikulud peaksid andma pärssiva panuse 2,2 protsendipunkti SKPst.
Muude kapitalikulude suur vähenemine 2023. aastal on seotud märkimisväärse mõjuga, mis tulenes valitsemissektorisse kuuluva spetsiaalse üksuse poolsest gaasivarude ostutehingust 2022. aastal.