1.9.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 312/151
(25)
Eeldades, et poliitikat ei muudeta, prognoositakse komisjoni 2023. aasta kevadprognoosis, et riiklikult rahasta­ tavad esmased netokulud kasvavad 2024. aastal 2,9 %, mis on soovitatud kasvumäärast vähem.
(26)
2023. aasta stabiilsusprogrammi kohaselt peaksid valitsemissektori investeeringud püsima 2023. ja 2024. aastal stabiilsena (4,5 % SKPst).
2023. aasta stabiilsusprogrammis osutatakse reformidele ja investeeringutele, mille puhul eeldatakse, et need soodustavad kestlikku ja kaasavat majanduskasvu.
Kõnealused reformid ja investeeringud hõlmavad investeeringuid, et soodustada energiasüsteemi ümberkujundamist ja digipöördet, mis on samuti osa taaste- ja vastupidavuskavast.
(27)
2023. aasta stabiilsusprogrammis on esitatud keskpika perioodi eelarvekava aastani 2027.
2023. aasta stabiilsus­ programmi kohaselt peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk järk-järgult vähenema ning jõudma 2025. aastal 1,0 %-le SKPst ja 2026. aastal 0,8 %-le SKPst, suurenedes 2027. aastal pisut ja jõudes 0,9 %-le SKPst.
Valitsemis­ sektori eelarvepuudujääk peaks seega jääma programmiperioodi jooksul alla 3 % SKPst.
2023. aasta stabiilsus­ programmi kohaselt peaks valitsemissektori võla suhe SKPsse suurenema 27,5 %-lt SKPst 2024. aasta lõpus 29,0 %-le SKPst 2027. aasta lõpus.
(28)
Demograafiliste suundumuste mõju valitsemissektori kulutustele hakkab end järgmistel kümnenditel teravamalt tunda andma, kuna tulenevalt vananevast elanikkonnast ja netorände aeglustumisest kasvab pensionäride arv töötaja kohta prognooside kohaselt üha rohkem.
Juhul kui poliitikat ei muudeta, seisab Luksemburg silmitsi liidu ühe suurima pensionikulude osakaalu kasvuga SKPst: prognooside kohaselt see kahekordistub ja on 2070. aastaks 18 %, see tähendab kõrgeim liidus.
See tingib valitsemissektori võla märkimisväärse suurenemise, seades ohtu riigi rahanduse jätkusuutlikkuse.
Taaste- ja vastupidavuskavas ei käsitleta pensionisüsteemi pikaajalist jätku­ suutlikkust.
Ennekõike ei käsitleta kõnealuses kavas negatiivset mõju, mis on ennetähtaegselt pensionile jäämise kavadel ja rahalistel stiimulitel varaseks lahkumiseks tööturult, millel on oma osa vanemaealiste töötajate tööhõive madalas määras.
Tegeliku pensioniea tõstmisel oleks positiivne makromajanduslik mõju ja potentsiaalselt vähe­ neksid seeläbi pensionikulud, kuna vanemaealiste töötajate suurem määr toetaks majanduskasvu.
Võitlus agres­ siivse maksuplaneerimise vastu liidus on hädavajalik, et i) ennetada ettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamist; ii) tagada maksumaksjate õiglane kohtlemine ning iii) kaitsta riigi rahandust.
Luksemburg on väikese avatud majandusega riik, millel on suur rahvusvaheline finantssektor – sellega on olulisel määral põhjendatav suurte finantsvoogude olemasolu.
Samal ajal näitavad need vood, et riigis on palju väliskapitalil põhinevaid ettevõtteid, mis haldavad oma rahalisi vahendeid grupisiseselt.
Eriti murettekitav on see, et makse ei peeta kinni ega kohaldata samaväärseid meetmeid seoses koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide liidu loetellu kandmata ja madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonidesse tehtavate intressi- ja litsentsitasumaksetega (19).
Luksemburgis asuvatest ettevõtetest kolmandate riikide jurisdiktsioonidesse tehtavaid intressi- ja litsentsitasumakseid võidakse maksustada vähe või üldse mitte, kui saaja jurisdiktsioonis nendelt tasudelt makse ei võeta või seda tehakse vähesel määral.
Luksemburg on võtnud teatavaid meetmeid agressiivse maksuplaneerimise vastu.
Kuid seni ei ole neist meetmetest piisanud maksusüsteemi selliste omadustega tegelemiseks, mida hargmaised ettevõtjad saavad kasutada agressiiv­ seks maksuplaneerimiseks.
(29)
Vastavalt määruse (EL) 2021/241 artikli 19 lõike 3 punktile b ja V lisa kriteeriumile 2.2 sisaldab taaste- ja vastupidavuskava ulatuslikke üksteist vastastikku tugevdavaid reforme ja investeeringuid, mis tuleb rakendada 2026. aastaks.
Luksemburgi taaste- ja vastupidavuskava rakendamine käib.
Luksemburg esitas 28. detsembril 2022 oma esimese maksetaotluse, mis vastab nõukogu rakendusotsuse 26 eesmärgile ja sihile ning millest tuleneb 20 miljoni euro suurune väljamakse rahastu raames.
Komisjon avaldas oma esialgse positiivse hinnangu 28. aprillil 2023.
Maksetaotlus on nõukogus arutamisel.
Asjaomaste eesmärkide ja sihtide hulgas on jõustunud reform „Eluasemepakt 2.0“, mille eesmärk on suurendada kohalike omavalitsuste pakutavate taskukohaste üürieluasemete
(19) Nõukogu järeldused maksualast koostööd mittetegevate jurisdiktsioonide muudetud ELi loetelu kohta (ELT C 64, 21.2.2023, lk 17).