1.9.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 312/73
(27)
Stabilitetsprogrammet for 2023 udstikker en mellemfristet finanspolitisk kurs frem til 2026.
Ifølge stabilitets­ programmet for 2023 forventes det offentlige underskud at falde til 0,5 % af BNP i 2025 og til 0,1 % i 2026.
Det offentlige underskud ventes således at forblive under 3 % af BNP inden for programmets tidshorisont.
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2023 ventes den offentlige gældskvote at falde fra 150,8 % ved udgangen af 2024 til 135,2 % ved udgangen af 2026.
(28)
Med udgangspunkt i bedste praksis og de reformer, der er iværksat som led i genopretnings- og resiliensplanen, kan ændringer af Grækenlands skattepolitiske rammer bidrage til at afhjælpe investeringsunderskuddet.
Mere specifikt kan indførelsen af et mere omfattende system med forhåndstilsagn på skatteområdet styrke retssikker­ heden for investorerne og øge de igangværende bestræbelser på at forenkle skattesystemet.
En revision af skattesystemet kan også bidrage til at udvide skattegrundlaget for så vidt angår selvstændige og fremme investe­ ringer.
Overholdelsen af skattereglerne kan forbedres ved at udvide anvendelsen af elektroniske betalinger og gøre yderligere brug af de oplysninger, der stammer fra elektroniske betalinger, navnlig i betragtning af den seneste tids tegn på et voksende gab mellem selvstændiges angivne lave indkomster og deres tilsyneladende hastigt stigende omsætning.
Dette kan navnlig ske gennem bedre anvendelse af de oplysninger, der stammer fra elektroniske betalinger inden for bestemte erhverv.
Den igangværende digitale omstilling af den uafhængige myndighed for offentlige indtægter forventes at bidrage til dette mål.
Det er imidlertid afgørende, at myndigheden får større driftsmæssig autonomi til selv at forvalte og udvikle sin HR- og IT-infrastruktur i betragtning af de aktuelle udfordringer for skattesystemerne på verdensplan.
(29)
Grækenland har vedvarende taget skridt til at modernisere sin offentlige forvaltning, men landets samlede resultater ligger stadig på et relativt lavt niveau.
Som følge af den væsentlige tilpasning efter 2010 er den offentlige forvaltnings størrelse og omkostninger stort set blevet tilpasset EU-gennemsnittet.
Grækenlands lønudgifter lå stabilt på 10,8 % af BNP i 2022, hvilket er en anelse over EU-gennemsnittet (10,2 % af BNP).
For at fastholde disse fremskridt er det afgørende at sikre, at den fælles lønramme videreføres, samtidig med at det nuværende personaleniveau opretholdes gennem videreførelse af »én ind, én ud«-reglen for ansættelse af fast­ ansatte medarbejdere og af det loft for midlertidigt personale, som blev indført i 2022.
Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der skal forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet med særligt fokus på at forbedre de digitale tjenester.
Samtidig er det fortsat en udfordring at tiltrække og fastholde højt kvalificerede arbejdstagere.
Dette kan løses på en strukturel måde gennem særlige/supplerende lønrammer for bestemte funktioner eller organer samt et veldefineret løntillægssystem, der indgår som en integreret del af det nye HR-system, samtidig med at integriteten af den fælles lønramme og lønomkostningernes samlede størrelse sikres.
(30)
I overensstemmelse med artikel 19, stk.
3, litra b), i forordning (EU) 2021/241 og kriterium 2.2 i bilag V til nævnte forordning indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026.
Grækenland er indtil videre godt i gang med at gennemføre sin genopretnings- og resiliensplan.
Det er vigtigt at fastholde gennemførelsestempoet fremover.
Grækenland indgav tre betalingsanmodninger (16) om ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte og to betalings­ anmodninger om lånestøtte, som dækker 85 milepæle og mål i planen.
Grækenland har indtil videre modtaget en samlet udbetaling på 7 126 mio.
EUR (17).
I overensstemmelse med artikel 14, stk.
6, i forordning (EU) 2021/241 tilkendegav Grækenland den 29. marts 2023, at landet havde til hensigt at anmode om 5 000 mio.
EUR i form af yderligere lånestøtte under faciliteten.
Grækenland er kommet godt i gang med at gennemføre sin plan og har indført et forvaltnings- og kontrolsystem til at overvåge og koordinere den rettidige gennemførelse af reformerne og investeringerne.
Fremover er det vigtigt at fastholde og styrke denne indsats i betragtning af det betydelige antal reformer og investeringer, der efter planen skal gennemføres, navnlig da færdiggørelsen af en række af disse reformer og investeringer vil kræve rettidige fremskridt med forskellige forberedende skridt, herunder offentlige udbudsprocedurer.
Den fortsatte gennemførelse af planen afhænger af de udpegede gennemførelsesorganers administrative kapacitet og gennemførelseskapacitet, herunder den regionale og lokale forvaltning.
Den hurtige medtagelse af det nye REPowerEU-kapitel i genopretnings- og resiliensplanen vil gøre det muligt at finansiere yderligere reformer og investeringer til støtte for Grækenlands strategiske mål på energiområdet og inden for den grønne omstilling.
Det er fortsat vigtigt systematisk og på en effektiv måde at inddrage lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter for at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen samt af andre økonomipolitiske og beskæftigelsespolitiske tiltag, der går ud over denne plan, og således sikre et bredt ejerskab til den overordnede politiske dagsorden.
(16) Grækenland indgav sin tredje betalingsanmodning om tilskud den 16. maj 2023, og Kommissionen er i gang med at vurdere anmodningen.
(17) Hvad angår tilskud udgør det udbetalte beløb til ikketilbagebetalingspligtig finansiel støtte (ekskl. forfinansiering) 3 436 mio.
EUR, og det udbetalte beløb til lånestøtte (ekskl. forfinansiering) udgør 3 690 mio.
EUR.