C 312/70
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2023
(12)
Kommissionen har foretaget en dybdegående undersøgelse for Grækenland efter artikel 5 i forordning (EU) nr.
1176/2011 og offentliggjorde resultatet heraf den 24. maj 2023.
Kommissionen konkluderede, at Grækenland er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer.
Navnlig er sårbarhederne vedrørende den høje offentlige gæld og en stor beholdning af misligholdte lån i en situation med høj arbejdsløshed aftaget, men landets stilling over for udlandet er blevet forværret.
En af de største bekymringer er, at underskuddet på de løbende poster på trods af opsvinget i turistindtægterne er blevet markant større i 2022, bl.a. på grund af den kraftige stigning i energipriserne i hele Unionen.
Selv om underskuddet på betalingsbalancens løbende poster forventes at skrumpe en smule i år og næste år, forventes det at forblive et godt stykke over det niveau, der er nødvendigt for at sikre en varig forbedring af nettostillingen over for udlandet.
Den offentlige gældskvote er fortsat er den højeste i Unionen, men blev markant forbedret i 2022, hovedsagelig på grund af en stærk vækst i det nominelle BNP, og den forventes at falde yderligere i 2023 og 2024.
Der blev registreret et kraftigt fald i misligholdte lån sidste år på grundlag af store reduktioner i tidligere år, men de ligger stadig højt i forhold til EUgennemsnittet og hæmmer fortsat bankernes rentabilitet og udlånskapacitet, hvilket igen påvirker kapitalintensi­ teten og produktivitetsvæksten i økonomien.
De politiske tiltag har bidraget til afviklingen af ubalancer, og gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen udgør en vigtig mulighed for at håndtere de resterende strukturelle svagheder.
Der er dog behov for en større indsats, navnlig for at sikre, at betalingsbalancen forbedres markant, og at de misligholdte lån falder yderligere, bl.a. ved at øge effektiviteten af gældsinddrivelsen og forbedre det sekundære marked for misligholdte lån.
(13)
Ifølge data valideret af Eurostat faldt Grækenlands offentlige underskud fra 7,1 % af BNP i 2021 til 2,3 % i 2022, mens den offentlige gæld faldt fra 194,6 % af BNP ved udgangen af 2021 til 171,3 % ved udgangen af 2022.
(14)
Den offentlige saldo er blevet påvirket af de finanspolitiske foranstaltninger, der er truffet for at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne.
I 2022 omfattede sådanne finanspolitiske udgifts­ forøgende foranstaltninger tilskud til elektricitet til husholdninger og virksomheder samt øgede sociale ydelser til sårbare husholdninger.
Omkostningerne ved disse foranstaltninger blev delvis opvejet af nye afgifter på energi­ producenters og -leverandørers ekstraordinære fortjenester, nærmere bestemt prisloftet for elproducenter og den ekstraordinære afgift for elproducenter for perioden oktober 2021 til juni 2022.
Kommissionen anslår netto­ budgetomkostningerne ved disse foranstaltninger til 2,5 % af BNP i 2022.
Samtidig faldt de anslåede omkost­ ninger til midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19-krisen til 1,5 % af BNP i 2022 fra 6,5 % i 2021.
(15)
Den 18. juni 2021 henstillede Rådet, at Grækenland (7) i 2022 skulle udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen og samtidig føre en forsvarlig finanspolitik.
Rådet henstillede desuden, at Grækenland opretholdt nationalt finansierede investeringer.
(16)
Ifølge Kommissionens skøn var den finanspolitiske kurs (8) i 2022 understøttende med -1,0 % af BNP.
I over­ ensstemmelse med Rådets henstilling fortsatte Grækenland med at støtte genopretningen med investeringer finansieret ved hjælp af faciliteten.
Udgifter finansieret med tilskud under faciliteten og andre EU-midler beløb sig til 2,1 % af BNP i 2022 (2,6 % af BNP i 2021).
Faldet i udgifter finansieret med tilskud under faciliteten og andre EU-midler i 2022 skyldes udfasningen af den foregående programmeringsperiode, mens investeringsudgif­ terne i den nye programmeringsperiode endnu ikke er steget.
Nationalt finansierede investeringer indebar et ekspansivt bidrag på 0,6 procentpoint til finanspolitikken (9).
Grækenland bevarede derfor nationalt finansierede investeringer, som Rådet havde henstillet.
Samtidig bidrog væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) ekspansivt med 0,6 procentpoint til finanspolitikken.
Dette betydelige ekspansive bidrag omfattede den yderligere virkning af finanspolitiske foranstaltninger, der er truffet til afhjælpning af de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne (yderligere netto­ budgetomkostninger på 2 % af BNP).
Grækenland har derfor i tilstrækkelig grad begrænset væksten i nationalt finansierede løbende udgifter.
(7) Rådets henstilling af 18. juni 2021 med Rådets udtalelse om Grækenlands stabilitetsprogram for 2021 (EUT C 304 af 29.7.2021, s. 33).
(8) Den finanspolitiske kurs bestemmes som ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden), idet der ses bort fra kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19-krisen, mens udgifter finansieret med ikketilbagebetalingspligtig støtte (tilskud) fra faciliteten og andre EU-midler medtages, i forhold til den potentielle vækst på mellem­ lang sigt.
Yderligere oplysninger findes i tekstboks 1 i de finanspolitiske statistiske tabeller.
(9) Andre nationalt finansierede investeringsudgifter indebar et neutralt bidrag på 0,0 procentpoint af BNP.