C 312/258
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2023
(30)
I overensstemmelse med artikel 19, stk.
3, litra b), i forordning (EU) 2021/241 og kriterium 2.2 i bilag V til nævnte forordning indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026.
Sveriges genopretnings- og resiliensplan blev vedtaget i 2022 og er nu ved at blive gennemført.
Trods en langsom start er gennemførelsen generelt på rette spor, og der ser på nuværende tidspunkt ikke ud til at være nogen nævneværdig risiko for manglende udnyttelse af midlerne i betragtning af genopretnings- og resiliensplanens relativt begrænsede finansielle tildeling.
Den operationelle ordning mellem Kommissionen og Sverige blev indgået i maj 2023.
Sverige forventes at indsende sin første betalingsanmodning, der kombinerer to rater, i andet halvår af 2023.
Sverige er i færd med at forberede et REPowerEU-kapitel og et tillæg som følge af den lille reduktion af den ikketilbagebetalingspligtige støtte.
En hurtig medtagelse af det nye REPowerEU-kapitel i genopretnings- og resiliensplanen vil gøre det muligt at finansiere yderligere reformer og investeringer til støtte for Sveriges strategiske mål på energiområdet og inden for den grønne omstilling.
Det er fortsat vigtigt systematisk og på en effektiv måde at inddrage lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter for at sikre en vellykket gennem­ førelse af genopretnings- og resiliensplanen samt af andre økonomipolitiske og beskæftigelsespolitiske tiltag, der går ud over denne plan, og således sikre et bredt ejerskab til den overordnede politiske dagsorden.
(31)
Kommissionen godkendte alle Sveriges programmeringsdokumenter vedrørende samhørighedspolitikken i 2022.
En hurtig gennemførelse af programmerne vedrørende samhørighedspolitikken i komplementaritet og synergi med genopretnings- og resiliensplanen, herunder REPowerEU-kapitlet, er afgørende for at opnå den grønne og den digitale omstilling og øge den økonomiske og sociale modstandsdygtighed samt for at sikre en afbalanceret territorial udvikling i Sverige.
(32)
Foruden de økonomiske og sociale problemer, som genopretnings- og resiliensplanen og programmerne vedrørende samhørighedspolitikken adresserer, står Sverige over for en række yderligere udfordringer i forbindelse med i) ulige uddannelsesmuligheder for elever med en dårligt stillet socioøkonomisk baggrund og migrantbag­ grund, ii) behovet for en bedre integration af dårligt stillede grupper på arbejdsmarkedet og iii) behovet for at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer.
(33)
Selv om Sverige generelt klarer sig godt med hensyn til uddannelsesresultater, er der stadig uligheder i det svenske uddannelsessystem.
Elever med en dårligt stillet socioøkonomisk baggrund og med migrantbaggrund har begræn­ sede uddannelsesmuligheder, herunder muligheder for at udvikle de færdigheder, der er nødvendige for at finde beskæftigelse.
Ulighederne på uddannelsesområdet er stigende og hænger ofte sammen med den kendsgerning, at elever med migrantbaggrund har begrænsede muligheder for at vælge skole, navnlig dem, der er ankommet til Sverige for nylig.
Forskellene i praksis for karaktergivning fra skole til skole risikerer at underminere uddannelses­ resultaterne yderligere.
Manglen på kvalificerede lærere er fortsat problematisk og er mest presserende, når det gælder speciallærere, faglærere på de obligatoriske skoletrin og erhvervslærere på sekundærtrinnet.
Der er mulighed for at forbedre opbygningen og forvaltningen af uddannelsessystemet, herunder indskrivningsprocessen og karaktersystemet samt lærernes karriereudvikling.
(34)
Sverige står fortsat over for udfordringer med hensyn til at integrere personer med dårligt stillet baggrund og migrantbaggrund på arbejdsmarkedet og med at mindske de resterende kvalifikationskløfter.
Der er en stigende kløft mellem uddannelsesniveauet for personer født uden for Unionen i forhold til personer født i Unionen, hovedsagelig på grund af sidstnævntes øgede gennemførelse af videregående uddannelser.
Andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, har været stigende, navnlig blandt studerende født uden for Unionen.
Det er nødvendigt at øge deltagelsen i læringsaktiviteter for at hjælpe personer fra dårligt stillede grupper med at udvikle færdigheder, der er relevante for arbejdsmarkedet, og øge deres chancer for at finde beskæftigelse.
(35)
Der er behov for en yderligere indsats, hvis Sverige skal nå sit nationale mål om kulstofneutralitet senest i 2045.
Selv om Sverige fortsat er blandt de medlemsstater, der har den største andel af vedvarende energi i det endelige energiforbrug, kan begrænsninger i elnettets kapacitet og transmissionssystemet være til hinder for den videre udbredelse af energi fra vedvarende energikilder i fremtiden.
I 2022 bidrog disse hindringer til kraftigt stigende energipriser for industrien og husholdningerne og begrænsede væksten i den økonomiske aktivitet i geografisk fjerntliggende områder.
Det er afgørende at øge elnettets kapacitet, da der frem til 2045 forventes en fordobling af Sveriges endelige elforbrug til 300 TWh på grund af det øgede elektrificeringsbehov i industrien og trans­ portsektoren.
Opførelsen og forbedringen af elnettet er imidlertid forsinket på grund af langvarige procedurer for bevilling af tilladelser.
Desuden har Sverige nogle af de mest langvarige administrative procedurer i Unionen for udbredelse af vedvarende energikilder, navnlig onshore-vindprojekter.
Regeringen har iværksat en undersøgelse af, hvordan man kan forenkle vurderingsprocedurerne for bevilling af miljøtilladelser inden for rammerne af den svenske miljølov.
Samtidig er der behov for konkrete politiske tiltag for at fremskynde de administrative procedurer for udvidelse af elnettet og udbredelse af vedvarende energikilder, f.eks. ved at begrænse antallet af myndigheder, der er involveret i disse procedurer, og ved at gennemføre procedurerne parallelt.
Det er desuden vigtigt at reducere energiforbruget ved at øge energieffektiviteten og dermed reducere CO2-emissionerne og energiomkostningerne for husholdninger og virksomheder.
Med hensyn til energieffektivitet er der risiko for,