C 312/212
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2023
(27)
Stabilitetsprogrammet for 2023 udstikker en mellemfristet finanspolitisk kurs frem til 2027.
Ifølge stabilitets­ programmet for 2023 forventes det offentlige underskud at falde gradvist til 0,1 % af BNP i 2025, hvorved der opnås en budgetstilling i balance i 2026 og senere et lille overskud på 0,1 % af BNP i 2027.
Det offentlige underskud ventes således at forblive under 3 % af BNP inden for programmets tidshorisont.
Ifølge stabilitets­ programmet for 2023 ventes den offentlige gældskvote at falde fra 103,0 % ved udgangen af 2024 til 92,0 % ved udgangen af 2027.
En mere vækstfremmende sammensætning af de offentlige finanser på både på indtægts- og udgiftssiden af det offentlige budget vil understøtte Portugals finanspolitiske holdbarhed på lang sigt og samtidig forbedre erhvervsklimaet og bidrage til bæredygtig og inklusiv vækst.
Brugen af skattefordele er udbredt i det portugisiske skattesystem med mere end 500 skattefordele fordelt på mere end 60 retsakter.
Det gør systemet komplekst og mindre gennemsigtigt og betyder samtidig mistede indtægter.
Omkostningseffektiviteten af de eksisterende skattefordele kunne med fordel overvåges og vurderes mere systematisk, hvorved der kunne opnås betydelige forbedringer på dette område.
Endvidere kompliceres det komplekse selskabsskattesystem af statslige og kommunale tillæg, hvilket resulterer i en yderligere byrde for både skatteforvaltningen og virksom­ hederne.
Portugals skatteforvaltning kunne blive mere effektiv og dermed tilskynde til frivillig regelefterlevelse og samtidig bidrage til at mindske skatteunddragelse og -svig.
De administrative omkostninger ved skatteopkrævning er høje og er steget yderligere i de seneste år (med ca. 5 % fra 2018 til 2020).
Samtidig ser det ud til, at det tager længere tid at betale skat i Portugal end i andre medlemsstater.
De allerede høje udestående skatterestancer er fortsat steget (de udgjorde 45,9 % af de samlede indtægter i udgangen af 2020, hvilket er et godt stykke over EUgennemsnittet).
(28)
De sociale ydelser i Portugals sociale beskyttelsessystem har en lav kapacitet til at mindske fattigdom, som mindskedes yderligere i 2021, mens udviklingen i andelen af personer, der risikerer at blive ramt af fattigdom, var blandt de dårligste i EU (en stigning på 2,4 procentpoint) set i forhold til en situation med generel stabilitet i de fleste medlemsstater.
Mindsteindkomstens tilstrækkelighed er fortsat lav og ligger et godt stykke under fattig­ domsgrænsen.
Disse tal udfordrer Portugals evne til at nå fattigdomsreduktionsmålene i den europæiske søjle for sociale rettigheder.
Samtidig er det sociale beskyttelsessystem fortsat komplekst, idet forskellige typer sociale ydelser synes at tjene de samme formål.
Kompleksiteten og den deraf følgende fragmentering resulterer i en relativt lav udnyttelsesgrad og manglende effektiv fokus på de personer med størst behov, hvilket gør det vanskeligt at få de sociale ydelser til at række og i sidste ende gør dem utilstrækkelige.
En forenkling af de eksisterende ydelser samt en rettidig gennemførelse af den nationale strategi til bekæmpelse af fattigdom vil øge Portugals kapacitet til at håndtere fremtidige sociale udfordringer.
(29)
I overensstemmelse med artikel 19, stk.
3, litra b), i forordning (EU) 2021/241 og kriterium 2.2 i bilag V til nævnte forordning indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026.
Portugal er i gang med at gennemføre sin genopretnings- og resiliensplan, dog med risiko for en vis forsinkelse.
Portugal indgav to betalingsanmodninger svarende til 58 milepæle og mål i genopretnings- og resiliensplanen, hvilket resulterede i en samlet udbetaling på 2,98 mia. EUR.
Portugals genopretnings- og resiliensplan er ambitiøs og kompleks.
Hvis risikoen for forsinkelser skal minimeres, er det vigtigt hele tiden at holde øje med, at planen følges nøje.
Medtagelsen af det nye REPowerEU-kapitel i genopretnings- og resiliensplanen vil gøre det muligt at finansiere yderligere reformer og investeringer til støtte for Portugals strategiske mål på energiområdet og inden for den grønne omstilling.
Det er fortsat vigtigt systematisk og på en effektiv måde at inddrage lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter for at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen samt af andre økonomipolitiske og beskæftigelsespolitiske tiltag, der går ud over denne plan, og således sikre et bredt ejerskab til den overordnede politiske dagsorden.
Den 26. maj 2023 forelagde Portugal en ændring af sin plan, revideret med nye foranstaltninger, herunder et REPowerEU-kapitel, og under hensyntagen til det øgede maksimale finansielle bidrag (17).
I overensstemmelse med artikel 14, stk.
6, i forordning (EU) 2021/241 indgav Portugal også sin anmodning om yderligere lånestøtte under faciliteten.
(17) Det maksimale finansielle bidrag til Portugal blev den 30. juni 2022 ajourført til et beløb på 15,5 mia.
EUR i tilskud i over­ ensstemmelse med artikel 11, stk.
2, i forordning (EU) 2021/241.