C 312/194
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2023
(36)
Ruslands invasion af Ukraine har afsløret sårbarheden i Østrigs energiforsyningssikkerhed.
Selv om Østrig har formået at reducere sin afhængighed af gasimport fra Rusland, som faldt til 57 % af landets samlede gasimport i 2022 sammenlignet med 80 % i 2021, ligger landet fortsat betydeligt over EU-gennemsnittet.
For at diversificere energikilderne indførte regeringen finansielle incitamenter for virksomheder til at importere gas fra ikkerussiske kilder og oprettede en strategisk gasreserve i 2022.
Ikke desto mindre står Østrig stadig over for betydelige udfordringer med hensyn til at sikre energisikkerheden.
Landet mangler stadig en klart defineret kortsigtet vej til fuldstændig afkobling fra import af russisk gas.
Desuden er der fortsat et underudnyttet potentiale i produktionen og transmissionen af vedvarende gasser såsom brint, navnlig i sektorer og regioner, der er sårbare over for forsyningsafbrydelser.
(37)
I 2021 udgjorde andelen af vedvarende energi i Østrig 36 % af det endelige energiforbrug, hvilket er betydeligt over EU-gennemsnittet.
For at nå sit klimamål, som omfatter opnåelse af klimaneutralitet senest i 2040, er Østrig nødt til at øge denne andel yderligere. »Renewables Expansion Act« fra 2021, en reform, der indgår i genopret­ nings- og resiliensplanen, har skabt en ramme for en forøgelse af den andel af elforbruget, der stammer fra vedvarende energi.
Reformen har til formål at opnå en årlig elproduktionskapacitet på 27 TWh fra vedvarende energikilder senest i 2030, hvilket vil bidrage til landets mål om at nå op på at dække elforbruget 100 % med elektricitet fra vedvarende energikilder inden dette år, hvilket er en stigning fra de nuværende 81 % i 2020.
En yderligere udvidelse af vedvarende energikilder står imidlertid stadig over for udfordringer såsom varigheden af procedurerne i forbindelse med fysisk planlægning og tilladelsesprocedurerne, en kompleks kompetencefordeling mellem de føderale og regionale myndigheder og bemandingsproblemer i forvaltningen.
Østrig har taget et første skridt i retning af at indføre en mere strømlinet miljøkonsekvensvurdering for projekter vedrørende vedvarende energi.
Desuden kan Østrig tilpasse den geografiske zoneinddeling bedre til sine mål for den grønne omstilling, løse problemer med bemanding og øge investeringerne i netinfrastruktur såsom lagring, distribution og trans­ mission.
En udvidelse af de vedvarende energikilder kunne også fremmes ved at indføre særlige accelerations­ områder for vedvarende energi (navnlig for vindenergi) med korte og enkle tilladelsesprocedurer og anerkende vedvarende energi som en tungtvejende offentlig interesse i overensstemmelse med de mere ambitiøse mål for vedvarende energi i Fit for 55-pakken og REPowerEU-planen.
Desuden kan mulighederne for yderligere vedva­ rende energikilder, såsom geotermisk energi, undersøges nærmere.
(38)
Østrigs forbrug af naturgas faldt med 19 % i perioden august 2022-marts 2023 sammenlignet med det gennem­ snitlige gasforbrug i samme periode i de foregående fem år, hvilket ligger over reduktionsmålet på 15 %.
Østrig kan fortsætte bestræbelserne på midlertidigt at reducere efterspørgslen efter gas indtil den 31. marts 2024 i henhold til Rådets forordning (EU) 2022/1369 (17).
Derudover vil en forhøjelse af ambitionsniveauet med hensyn til energieffektivitet i bygge- og fremstillingssektoren mindske afhængigheden af fossile brændstoffer.
Østrigs langsigtede renoveringsstrategi fastsætter tydelige milepæle for 2050 og sigter efter at opnå en dekarbo­ niseringsgrad af bygningsmassen på 80 %.
Genopretnings- og resiliensplanen sigter også efter at udfase kedler baseret på fossile brændstoffer i bygningssektoren og erstatte dem med opvarmningsteknologi baseret på vedva­ rende energi eller fjernvarme.
Østrigs energieffektivitetsmål for 2030 er imidlertid ikke ambitiøse nok til at opfylde målene i Fit for 55-pakken og REPowerEU-planen.
En ny lov om energieffektivitet, som forventes i 2023, og som har til formål at reducere det endelige energiforbrug med 18 % inden 2030, bør adressere dette spørgsmål.
Overordnet set vil det være afgørende for Østrig at fremskynde investeringerne i gennemgribende renovering af bygninger, erstatte fossile brændstoffer med vedvarende energikilder inden for opvarmning og forvalte energiforbruget bedre gennem digitalisering af forsyningstjenester (såsom intelligente målere og termo­ stater).
Det vil desuden være afgørende, at det nuværende langsomme tempo, hvormed bygninger gennemgår termisk renovering, sættes i vejret.
En rettidig gennemførelse af loven om vedvarende opvarmning, en flagskibs­ reform i den østrigske genopretnings- og resiliensplan, vil spille en afgørende rolle for løsningen af problemet.
(39)
Igangsættelsen af den grønne omstilling vil også omfatte en reduktion af emissionerne i flere sektorer, navnlig dem, der stammer fra transportsektoren, da disse sektorer har et betydeligt potentiale for emissionsreduktioner.
Østrig fungerer i øjeblikket som et vigtigt transitland for vejgodstransport på tværs af Alperne.
På trods af en række investeringer i bæredygtig transport under den østrigske genopretnings- og resiliensplan vil en yderligere reduktion af transportrelaterede emissioner, samtidig med at transportfattigdom tackles, være afgørende for at opnå klimaneutralitet.
Det vil også være vigtigt at udvikle yderligere transportløsninger, f.eks.
med hensyn til »last mile«, og alternativer til bilisme, navnlig i landdistrikterne.
(17) Rådets forordning (EU) 2022/1369 af 5. august 2022 om koordinerede foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas (EUT L 206 af 8.8.2022, s. 1).