C 312/164
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2023
Sådanne transaktioners indvirkning på økonomien, konkurrencen og det indre marked vurderes ikke.
Kriterierne for undtagelserne er ikke fastsat på en gennemsigtig måde, og der findes ingen formel procedure for at anfægte disse kriterier eller selve beslutningen.
Som følge af indgrebene er statens eller statsvenlig indenlandsk ejerskab steget inden for bankvæsen, telekommunikation, forsyningstjenester, medier, TV- og radioudsendelser på bekost­ ning af udenlandsk ejerskab.
På grundlag af meddelelser fra regeringsmedlemmer kan der forventes lignende transaktioner inden for forsikrings-, detail- og transportsektoren, navnlig vedrørende Budapest lufthavn.
Den faldende tilstedeværelse af udenlandsk kapital og knowhow, navnlig i industrier med høj værditilvækst såsom bank- og telekommunikationssektoren, risikerer at begrænse Ungarns muligheder for produktivitetsvækst og innovation.
(38)
Ungarns energimiks bestemmes af olie og gas, som hver tegner sig for ca. en tredjedel af det samlede energi­ forbrug.
Kerneenergi og vedvarende energikilder tegner sig for henholdsvis 15 % og 14 %.
Ungarn er fortsat stærkt afhængig af Rusland med hensyn til fossile brændstoffer og atomkraft, og landets bestræbelser på at bevæge sig væk fra russisk afhængighed er langsomme.
Tre fjerdedele af det indenlandske gasforbrug dækkes af importen fra Rusland.
I 2021 undertegnede Ungarn en langsigtet gasforsyningsaftale med Gazprom og genfor­ handlede den i april 2023 med mulighed for yderligere mængder.
En mindskelse af afhængigheden af russiske fossile brændstoffer vil kræve en betydelig yderligere indsats, navnlig for at styrke samarbejdet med nabolandene, herunder om nødvendigt om infrastruktur, for at sikre adgang til alternative fossile brændstofkilder.
Elektrificering og de planlagte investeringer i energiintensive industrier vil øge behovet for elproduktion.
På trods af den betydelige stigning i solenergikapaciteten i de seneste år er andelen af vedvarende energikapacitet stadig en af de laveste i Unionen.
Opførelsen af vindmøller har været suspenderet og forventes at blive genoptaget efter ophævelsen af de retlige restriktioner.
Den geotermiske energi er underudnyttet.
De ofte skiftende lovgivnings­ mæssige rammer udgør en række udfordringer for udviklingen af vedvarende energi.
Desuden skaber begræns­ ningerne i elnettets kapacitet en betydelig flaskehals for tilslutning af vedvarende energi til nettet, mens manglen på fleksibilitetsløsninger på efterspørgsels- og udbudssiden og begrænset forbrugerindflydelse skaber en stor hindring for udviklingen af ren elproduktion fra vedvarende energikilder.
Suboptimal integration i Unionens balancemarked er også en forspildt mulighed for at optimere nettet med henblik på yderligere kapacitet til vedvarende energi.
(39)
Ungarn har et betydeligt potentiale med hensyn til energieffektivitet, navnlig i beboelsesejendomme.
Ungarns forbrug af naturgas er faldet med 20 % i perioden august 2022-marts 2023 sammenlignet med det gennemsnit­ lige gasforbrug i samme periode i de foregående 5 år, hvilket ligger over reduktionsmålet på 15 % fastlagt i Rådets forordning (EU) 2022/1369 (16), hvilket også skyldes foranstaltninger i den offentlige sektor og ændringen af systemet for loft over energipriser, der anvendes for husholdninger.
Ungarn opfordres til at fortsætte bestræbel­ serne på midlertidigt at reducere efterspørgslen efter gas indtil den 31. marts 2024 i henhold til Rådets forordning (EU) 2023/706 (17).
Trods de seneste ændringer giver det administrative prissystem på energi dog stadig ikke prissignaler mulighed for at fungere ordentligt og skabe tilstrækkelige incitamenter til energibesparelser.
Prislofter anvendes konsekvent på alle husholdninger.
Højindkomsthusstande nyder også godt af den subsidierede admini­ strative pris, mens lavindkomstfamilier ofte bor i mindre energieffektive boliger.
Målrettede ordninger for lavind­ komsthusholdninger ville være mere effektive, både med hensyn til at støtte sårbare husholdninger og generere energibesparelser.
(40)
Mangel på arbejdskraft og færdigheder i sektorer og erhverv, der er væsentlige for den grønne omstilling, herunder fremstilling, udbredelse og vedligeholdelse af nettonulteknologier, skaber flaskehalse i omstillingen til en nettonuløkonomi.
Uddannelsessystemer af høj kvalitet, der reagerer på ændrede behov på arbejdsmarkedet, samt målrettede opkvalificerings- og omskolingsforanstaltninger er afgørende for at afhjælpe manglen på kvali­ ficeret arbejdskraft og fremme inklusion og omfordeling af arbejdskraft.
For at frigøre det uudnyttede arbejds­ kraftudbud er det nødvendigt, at disse foranstaltninger er tilgængelige, navnlig for enkeltpersoner og i de sektorer og regioner, der er mest berørt af den grønne omstilling.
I 2022 blev der rapporteret om mangel på arbejdskraft i Ungarn til 31 jobtyper, som vedrører den grønne omstilling og kræver særlige færdigheder eller viden.
Samtidig er arbejdstagernes deltagelse i uddannelse i energiintensive industrier faldet betydeligt og ligger nu under EUgennemsnittet.
(41)
Rådet har på baggrund af Kommissionens vurdering gennemgået konvergensprogrammet for 2023, og dets udtalelse (18) afspejles i henstilling 1.
(16) Rådets forordning (EU) 2022/1369 af 5. august 2022 om koordinerede foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas (EUT L 206 af 8.8.2022, s. 1).
(17) Rådets forordning (EU) 2023/706 af 30. marts 2023 om ændring af forordning (EU) 2022/1369 for så vidt angår forlængelse af efterspørgselsreduktionsperioden for foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen efter gas og styrkelse af rapporteringen og overvågningen af deres gennemførelse (EUT L 93 af 31.3.2023, s. 1).
(18) I henhold til artikel 9, stk.
2, i forordning (EF) nr.
1466/97.