C 312/160
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2023
(19)
Den offentlige saldo i 2023 ventes fortsat at blive påvirket af de finanspolitiske foranstaltninger, der er truffet for at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne.
De består af foranstaltninger, der videreføres fra 2022, navnlig subsidier til forsyningsselskaber for tab som følge af lofter over energipriser til boliger og støtteordninger for energiintensive virksomheder.
Omkostningerne ved disse foranstaltninger opvejes fortsat delvis af afgifter på energileverandørernes ekstraordinære fortjenester.
Når disse indtægter tages i betragt­ ning, forventes nettobudgetomkostningerne ved støtteforanstaltningerne ifølge Kommissionens forårsprognose 2023 at ligge på 1,2 % af BNP i 2023 (10).
De fleste foranstaltninger i 2023 synes ikke at være rettet mod de mest sårbare husholdninger eller virksomheder, og de fleste af dem bevarer ikke fuldt ud prissignalet som middel til at reducere energiefterspørgslen og øge energieffektiviteten.
Som følge heraf er der ingen målrettede støtte­ foranstaltninger, der skal tages i betragtning ved vurderingen af overholdelsen af Rådets henstilling af 12. juli 2022 (11).
(20)
I sin henstilling af 12. juli 2022 henstillede Rådet, at Ungarn træffer foranstaltninger med henblik på i 2023 at sikre, at væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter er i overensstemmelse med en overordnet neutral finanspolitisk kurs (12), under hensyntagen til fortsat midlertidig og målrettet støtte til de husholdninger og virk­ somheder, som er mest sårbare over for stigninger i energipriserne, og til personer på flugt fra Ukraine.
Ungarn bør være rede til at tilpasse de løbende udgifter til den omskiftelige situation.
Det blev også henstillet til Ungarn at øge de offentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling og i energisikkerhed under hensyntagen til REPowe­ rEU-initiativet, herunder ved at anvende faciliteten og andre EU-midler.
(21)
Efter en ekspansiv finanspolitisk kurs i 2022 (– 0,4 % af BNP) ventes den finanspolitiske kurs i 2023 ifølge Kommissionens forårsprognose 2023 at blive kontraktiv (+ 4,2 % af BNP) i en situation med høj inflation.
Væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) ventes i 2023 at indebære et kontraktivt bidrag på 2,2 % af BNP til finanspolitikken.
Alt i alt er den forventede vækst i nationalt finansierede primære løbende udgifter i overensstemmelse med Rådets henstilling af 12. juli 2022.
Udgifter finansieret med tilskud under faciliteten og andre EU-midler forventes at beløbe sig til 2,3 % af BNP i 2023, mens nationalt finansierede investeringer forventes at yde et kontraktivt bidrag til finanspolitikken på 0,6 procentpoint (13).
Ungarn planlægger derfor at finansiere yderligere investeringer gennem faciliteten og andre EU-midler, selv om landet ikke forventes at fastholde nationalt finansierede investeringer.
Landet planlægger at finansiere offentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling og i energisikkerhed, såsom udvikling af elnettet, modernisering af jernbaner i forstæder, støtte til anvendelse af solcellepaneler til boliger, levering af bærbare computere til lærere og elever på folkeskole- og gymnasieniveau og digitaliseringsforanstaltninger inden for sundhedspleje, som finansieres af faciliteten og andre EU-midler.
(22)
Ifølge konvergensprogrammet for 2023 forventes det offentlige underskud at falde til 2,9 % af BNP i 2024.
Faldet i 2024 afspejler hovedsagelig et betydeligt fald i de offentlige udgifter som andel af BNP, navnlig til faste bruttoinvesteringer, forbrug i produktionen og aflønning af ansatte.
Ifølge konvergensprogrammet for 2023 forventes den offentlige gældskvote at falde til 66,7 % ved udgangen af 2024.
På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes der ifølge Kommissionens forårsprog­ nose 2023 et offentligt underskud på 4,4 % af BNP i 2024.
Dette er højere end det underskud, der forventes i konvergensprogrammet for 2023, hovedsagelig på grund af højere forventede udgifter til faste bruttoinvesteringer i overensstemmelse med de seneste tendenser og et højere forbrug i produktionen som følge af et vedvarende inflationspres.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2023 ventes den offentlige gældskvote at blive højere, nemlig 71,1 % ved udgangen af 2024.
(10) Dette tal angiver de årlige budgetomkostninger ved sådanne foranstaltninger, inkl. løbende indtægter og udgifter samt, hvis det er relevant, investeringsforanstaltninger.
(11) Rådets henstilling af 12. juli 2022 om Ungarns nationale reformprogram for 2022 og med Rådets udtalelse om Ungarns konver­ gensprogram for 2022 (EUT C 334 af 1.9.2022, s. 136).
(12) På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2023 anslås den potentielle produktionsvækst på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år) i Ungarn, som anvendes til at måle den finanspolitiske kurs, nominelt til 16,6 %.
(13) Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 2,2 procentpoint af BNP.
Det store fald i andre investeringsudgifter i 2023 hænger sammen med den store virkning af købet af gaslagre foretaget af en særlig enhed, der er klassificeret som en del af den offentlige forvaltning i 2022.