1.9.2023
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 312/151
(25)
Under antagelse af en uændret politik vil de nationalt finansierede primære nettoudgifter ifølge Kommissionens forårsprognose 2023 stige med 2,9 % i 2024, hvilket er under den anbefalede vækstrate.
(26)
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2023 forventes de offentlige investeringer at forblive stabile på 4,5 % af BNP i 2023 og 2024.
I stabilitetsprogrammet for 2023 henvises der til reformer og investeringer, som forventes at bidrage til bæredygtig og inklusiv vækst.
Disse reformer og investeringer omfatter investeringer til fremme af energiomstillingen og den digitale omstilling, som også er en del af genopretnings- og resiliensplanen.
(27)
Stabilitetsprogrammet for 2023 udstikker en mellemfristet finanspolitisk kurs frem til 2027.
Ifølge stabilitets­ programmet for 2023 forventes det offentlige underskud at falde gradvist til 1,0 % af BNP i 2025 og til 0,8 % i 2026 for derefter at stige en smule til 0,9 % i 2027.
Det offentlige underskud ventes således at forblive under 3 % af BNP inden for programmets tidshorisont.
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2023 forventes den offentlige gældskvote at stige fra 27,5 % ved udgangen af 2024 til 29,0 % ved udgangen af 2027.
(28)
Den demografiske udviklings indvirkning på de offentlige udgifter vil blive mere akut i de kommende årtier, da antallet af pensionister pr. arbejdstager forventes at stige støt som følge af den aldrende befolkning og faldet i nettomigrationsstrømmene.
I et scenario uden politikændringer vil Luxembourg stå over for en af Unionens største stigninger i pensionsudgifternes andel af BNP, der forventes at blive fordoblet til omkring 18 % af BNP i 2070, hvilket er den højeste i Unionen.
Dette vil medføre en betydelig stigning i den offentlige gæld, der bringer holdbarheden i de offentlige finanser i fare.
Genopretnings- og resiliensplanen behandler ikke pensionssystemets langsigtede bæredygtighed.
Navnlig behandler denne plan ikke de negative virkninger af førtidspensionsordninger og finansielle incitamenter til at forlade arbejdsmarkedet tidligt, der bidrager til den lave beskæftigelsesfrekvens blandt ældre arbejdstagere.
En forhøjelse af den faktiske pensionsalder vil have en gavnlig makroøkonomisk virkning og potentiale til at reducere pensionsudgifterne, da en højere andel af ældre arbejdstagere i beskæftigelse vil understøtte den økonomiske vækst.
Bekæmpelsen af aggressiv skatteplanlægning i Unionen er afgørende for at: i) forhindre konkurrenceforvridning mellem virksomheder, ii) sikre en retfærdig behandling af skatteyderne og iii) beskytte de offentlige finanser.
Luxembourg er en lille, åben økonomi med en stor international finanssektor, hvilket i vid udstrækning forklarer de betydelige finansielle strømme.
Disse strømme afspejler imidlertid også tilstedeværelsen af mange udenlandsk ejede virksomheder i landet, der er involverede i koncerninterne likvidi­ tetsaktiviteter.
Et særligt problem er fraværet af kildeskat eller tilsvarende foranstaltninger angående rente- og royaltybetalinger til jurisdiktioner med en skattesats på nul eller lav skat ud over de lande, der er opført på EUlisten over ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner (19).
Udgående rente- og royaltybetalinger fra selskaber med hjem­ sted i Luxembourg til tredjelandsjurisdiktioner kan være pålagt lav eller ingen beskatning, hvis disse betalinger ikke beskattes eller beskattes på et lavt niveau i modtagerjurisdiktionen.
Luxembourg har truffet visse forholds­ regler for at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning.
Hidtil har disse foranstaltninger dog ikke været tilstrækkelige til at rette op på de elementer i skattesystemet, som multinationale selskaber kan udnytte med henblik på aggressiv skatteplanlægning.
(29)
I overensstemmelse med artikel 19, stk.
3, litra b), i forordning (EU) 2021/241 og kriterium 2.2 i bilag V til nævnte forordning indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026.
Luxembourg er i gang med at gennemføre sin genopretnings- og resiliensplan.
Den 28. december 2022 indgav Luxembourg sin første betalingsanmodning, der vedrørte 26 milepæle og mål i Rådets gennemførelsesafgørelse, med henblik på udbetaling af 20 mio.
EUR under faciliteten.
Kommissionen offentliggjorde en positiv foreløbig vurdering den 28. april 2023.
Betalings­ anmodningen er til drøftelse i Rådet.
De pågældende milepæle og mål omfatter ikrafttrædelsen af reformen »boligpagten 2.0«, der har til formål at øge kommunernes udbud af lejeboliger til en overkommelig pris, investering i digitalisering af den offentlige sektor og udvikling af ultrasikker kommunikation, opkvalificering af arbejdsstyrken med lanceringen af programmet "FutureSkills" samt en reform vedrørende køb af renere
(19) Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner (EUT C 64 af 21.2.2023, s. 17).