C 312/150
DA
Den Europæiske Unions Tidende
1.9.2023
(21)
I Kommissionens forårsprognose 2023 forventes den finanspolitiske kurs i 2023 at være ekspansiv (– 1,5 % af BNP) i en situation med høj inflation.
Dette følger en ekspansiv finanspolitisk kurs i 2022 (– 0,9 % af BNP).
Væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) ventes i 2023 at indebære et ekspansivt bidrag på 1,3 procentpoint til finanspolitikken.
Dette omfatter en stigning på 0,3 % af BNP i omkostningerne til målrettede støtteforanstaltninger for de husholdninger og virksomheder, der er mest sårbare over for stigninger i energipriserne.
Det ekspansive bidrag fra nationalt finansierede primære løbende nettoudgifter skyldes derfor kun delvis den målrettede støtte til de husholdninger og virksomheder, der er mest sårbare over for energiprisstigninger.
Den ekspansive vækst i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden) skyldes også bl.a. sociale ydelser bortset fra naturalier, tilskud i forbindelse med ikkemålrettede energiforanstaltninger, permanente lønstigninger i den offentlige sektor, et engangsbidrag til EU-budgettet og en nedsættelse af momssatserne.
Alt i alt er den forventede vækst i nationalt finansierede primære løbende udgifter ikke i overensstemmelse med Rådets henstilling af 12. juli 2022.
Udgifter finansieret med tilskud under faciliteten og andre EU-midler forventes at beløbe sig til 0,2 % af BNP i 2023, mens nationalt finansierede investeringer forventes at yde et ekspansivt bidrag til finanspolitikken på 0,1 procentpoint.
Luxembourg planlægger at finansiere yderligere investeringer gennem faciliteten og andre EU-midler, på samme måde som nationalt finansierede investeringer ventes fastholdt (15).
Der planlægges offentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling og i energisikkerhed, f.eks.
elektrificering af den offentlige transport, styrkelse af sporvogns- og jernbanenettet, en klima- og energifond til støtte for erhvervelse af solcellepaneler, digitalisering af offentlige tjenester og sikker digital kommunikation (kvanteteknologi), som delvis finansieres af genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler.
(22)
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2023 forventes det offentlige underskud at stige til 1,7 % af BNP i 2024.
Stigningen i 2024 afspejler hovedsagelig forlængelsen af støtteforanstaltningerne for at afbøde følgerne af infla­ tionsstigningen for husholdningernes og virksomhedernes indkomster.
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2023 forventes den offentlige gældskvote at stige til 27,5 % ved udgangen af 2024.
På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes der ifølge Kommissionens forårsprog­ nose 2023 et offentligt underskud på 1,5 % af BNP i 2024.
Dette er en smule lavere end det underskud, der er anført i stabilitetsprogrammet for 2023, primært fordi der i Kommissionens forårsprognose 2023 regnes med en lavere stigning i aflønningen af ansatte og sociale ydelser.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2023 forventes den offentlige gældskvote at være lavere og udgøre 27,0 % ved udgangen af 2024.
(23)
Ifølge stabilitetsprogrammet for 2023 er det planen at forlænge energistøtteforanstaltningerne indtil udgangen af 2024.
Kommissionen antager i øjeblikket, at nettoomkostningerne ved energistøtteforanstaltningerne vil udgøre 0,5 % af BNP i 2024 (16), sammenlignet med 1,1 % af BNP i 2023.
Disse skøn er baseret på antagelsen om, at der ikke sker nye stigninger i energipriserne.
De energistøtteforanstaltninger, der i øjeblikket er planlagt til at forblive i kraft i 2024, synes ikke at være rettet mod sårbare husholdninger eller virksomheder.
De fleste af dem bevarer ikke fuldt ud prissignalet som middel til at reducere energiefterspørgslen og øge energieffektiviteten.
(24)
Ifølge forordning (EF) nr.
1466/97 skal der ske en årlig forbedring af den strukturelle budgetsaldo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning med 0,5 % af BNP som benchmark (17).
Under hensyntagen til den finans­ politiske holdbarhed vil en forbedring af den strukturelle saldo på mindst 0,3 % af BNP i 2024 være hensigts­ mæssig ifølge Kommissionen.
For at sikre en sådan forbedring, og i overensstemmelse med Kommissionens metode, bør væksten i de nationalt finansierede primære nettoudgifter (18) i 2024 ikke overstige 4,8 %, som det fremgår af henstillingen.
Samtidig bør de resterende energistøtteforanstaltninger (som Kommissionen i øjeblikket anslår til 1,1 % af BNP i 2023) udfases i 2023, såfremt udviklingen på energimarkedet tillader det, og idet der startes med de mindst målrettede foranstaltninger, og de deraf følgende besparelser bør anvendes til at nedbringe det offentlige underskud.
Ifølge Kommissionens skøn vil dette føre til en stigning i de primære nettoudgifter under den anbefalede maksimale vækstrate for 2024.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2023 er væksten i nationale finansierede primære løbende nettoudgifter i 2023 imidlertid ikke i overensstemmelse med Rådets henstilling af 12. juli 2022.
Hvis dette bekræftes, bør der tilstræbes en lavere vækst i de primære nettoudgifter i 2024.
(15) Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et neutralt bidrag til BNP.
(16) Kommissionens definition af energiforanstaltninger omfatter kun finanspolitiske foranstaltninger, der direkte påvirker energipriserne eller yder midlertidig indkomststøtte til energiforbruget.
Generelle inflationsstøtteforanstaltninger klassificeres ikke som energifor­ anstaltninger, hvilket forklarer forskellen i de anslåede budgetomkostninger til energistøtteforanstaltninger mellem stabilitetspro­ grammet for 2023 og Kommissionens forårsprognose 2023.
(17) Ifølge artikel 5 i forordning (EF) nr.
1466/97 kræves også en tilpasning på mere end 0,5 % af BNP for medlemsstater med en offentlig gæld på over 60 % af BNP eller med mere udtalte risici for gældsholdbarheden.
(18) Ved primære nettoudgifter forstås nationalt finansierede udgifter eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og renteudgifter samt konjunkturbestemte arbejdsløshedsudgifter.