C 312/70
CS
Úřední věstník Evropské unie
1.9.2023
(12)
Komise v případě Řecka provedla hloubkový přezkum podle článku 5 nařízení (EU) č. 1176/2011 a dne 24. května 2023 zveřejnila jeho výsledky.
Komise dospěla k závěru, že se Řecko potýká s nadměrnými makroeko­ nomickými nerovnováhami.
Zejména slabiny související s vysokým veřejným dluhem a vysokým objemem úvěrů se selháním v kontextu vysoké nezaměstnanosti se snižují, ale jeho vnější pozice se zhoršila.
Nejvýznamnější obavy působí skutečnost, že schodek běžného účtu se v roce 2022 výrazně zvýšil, mimo jiné v důsledku prudkého nárůstu cen energií v celé Unii, a to navzdory oživení příjmů z cestovního ruchu.
I když se předpo­ kládá, že se vnější schodek letos a příští rok sníží, stále zůstane výrazně nad úrovní, která je nezbytná k zajištění trvalého zlepšení čisté investiční pozice vůči zahraničí.
Ačkoli poměr veřejného dluhu k HDP je i nadále nejvyšší v Unii, v roce 2022 se výrazně zlepšil, zejména díky silnému růstu nominálního HDP, a očekává se, že se bude v období 2023–2024 dále snižovat.
Úvěry se selháním zaznamenaly v loňském roce prudký pokles v návaznosti na výrazné snížení v předchozích letech, ve srovnání s průměrem Unie však zůstávají vysoké a i nadále zatěžují ziskovost a úvěrovou kapacitu bank, což následně ovlivňuje prohlubování kapitálu a růst produktivity hospodář­ ství.
Politická reakce přispěla k odstranění nerovnováh a provádění plánu pro oživení a odolnost představuje významnou příležitost k řešení zbývajících strukturálních nedostatků.
Je však třeba vyvinout větší úsilí, zejména s cílem zajistit, aby se bilance zahraničního obchodu začala výrazně zlepšovat a aby úvěry se selháním dále klesaly, mimo jiné zvýšením účinnosti vymáhání dluhu a zlepšením sekundárního trhu s úvěry se selháním.
(13)
Podle údajů potvrzených Eurostatem se schodek veřejných financí Řecka snížil ze 7,1 % HDP v roce 2021 na 2,3 % v roce 2022, zatímco veřejný dluh klesl ze 194,6 % HDP na konci roku 2021 na 171,3 % na konci roku 2022.
(14)
Saldo veřejných financí bylo ovlivněno opatřeními fiskální politiky přijatými ke zmírnění hospodářského a soci­ álního dopadu zvýšení cen energií.
Opatření fiskální politiky, která zvyšují výdaje, v roce 2022 zahrnovala dotace na elektřinu domácnostem a podnikům a vyšší sociální dávky pro zranitelné domácnosti.
Náklady na tato opatření byly částečně kompenzovány novými daněmi z neočekávaných zisků výrobců a dodavatelů energie, konkrétně cenovým stropem pro výrobce elektřiny a mimořádným odvodem od výrobců elektřiny v období od října 2021 do června 2022.
Podle odhadu Komise činí v roce 2022 čisté rozpočtové náklady těchto opatření 2,5 % HDP.
Současně poklesly odhadované náklady na dočasná mimořádná opatření související s krizí způsobenou onemoc­ něním COVID-19, a to z 6,5 % HDP v roce 2021 na 1,5 % v roce 2022.
(15)
Dne 18. června 2021 Rada Řecku (7) doporučila, aby v roce 2022 využilo Nástroj pro oživení a odolnost k finan­ cování dodatečných investic na podporu oživení a zároveň sledovalo obezřetnou fiskální politiku.
Kromě toho Rada Řecku doporučila zachovat investice financované z vnitrostátních zdrojů.
(16)
Podle odhadů Komise bylo nastavení fiskální politiky (8) v roce 2022 podpůrné na úrovni –1,0 % HDP.
Řecko na doporučení Rady pokračovalo v podpoře oživení prostřednictvím investic, které mají být financovány z nástroje.
Výdaje financované z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 dosáhly 2,1 % HDP (2,6 % HDP v roce 2021).
Snížení výdajů financovaných z grantů v rámci nástroje a z dalších fondů Unie v roce 2022 bylo způsobeno postupným ukončováním předchozího programového období, zatímco investiční výdaje v novém programovém období se ještě nezvýšily.
Příspěvek investic financovaných z vnitrostátních zdrojů k nastavení fiskální politiky měl expanzivní povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu (9).
V souladu s doporučením Rady tedy Řecko zachovalo investice financované z vnitrostátních zdrojů.
Současně s tím měl příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez nových opatření na straně příjmů) k nas­ tavení fiskální politiky expanzivní povahu v rozsahu 0,6 procentního bodu.
Tento významný expanzivní příspěvek zahrnoval dodatečný vliv opatření fiskální politiky přijatých ke zmírnění hospodářského a sociálního dopadu zvýšení cen energií (dodatečné čisté rozpočtové náklady ve výši 2 % HDP).
Řecko tedy růst běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů dostatečně omezilo.
(7) Doporučení Rady ze dne 18. června 2021, kterým se vydává stanovisko Rady k programu stability Řecka z roku 2021 (Úř. věst.
C 304, 29.7.2021, s. 33).
(8) Nastavení fiskální politiky se měří změnou primárních výdajů (očištěných od diskrečních opatření na straně příjmů) s vyloučením dočasných mimořádných opatření souvisejících s krizí COVID-19, ale se zahrnutím výdajů financovaných z nevratné podpory (grantů) v rámci nástroje a dalších fondů Unie ve vztahu k střednědobému potenciálnímu růstu.
Více podrobností viz rámeček č. 1 ve fiskálních statistických tabulkách.
(9) Příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů byl neutrální povahy v rozsahu 0,0 procentního bodu HDP.