C 312/258
CS
Úřední věstník Evropské unie
1.9.2023
(30)
V souladu s čl. 19 odst.
3 písm.
b) nařízení (EU) 2021/241 a kritériem 2.2 přílohy V tohoto nařízení zahrnuje plán pro oživení a odolnost rozsáhlý soubor vzájemně se posilujících reforem a investic, které mají být provedeny do roku 2026.
Ačkoli byl švédský plán pro oživení a odolnost přijat teprve v roce 2022, jeho realizace je nyní v plném proudu.
I přes pomalý začátek provádění obecně probíhá podle plánu a v této fázi se zdá, že rizika nevyčerpání prostředků jsou vzhledem k relativně malému finančnímu přídělu plánu pro oživení a odolnost omezená.
Provozní ujednání mezi Komisí a Švédskem bylo podepsáno dne v květnu 2023.
Očekává se, že Švédsko předloží první žádost o platbu, která bude zahrnovat dvě splátky, v druhé polovině roku 2023.
Přípravy kapitoly REPowerEU a dodatku kvůli mírnému snížení nevratné podpory probíhají.
Rychlé začlenění nové kapi­ toly REPowerEU do plánu pro oživení a odolnost umožní financovat další reformy a investice na podporu stra­ tegických cílů Švédska v oblasti energetiky a zelené transformace.
Pro úspěšné provádění plánu pro oživení a odolnost i dalších hospodářských politik a politik zaměstnanosti, které jdou nad rámec plánu, je i nadále důležité systematické a účinné zapojování místních a regionálních orgánů, sociálních partnerů a dalších přísluš­ ných zúčastněných stran, aby měla celková politická agenda širokou podporu.
(31)
Všechny programové dokumenty Švédska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022.
Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárn ě k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má ve Švédsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transformace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.
(32)
Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se plán pro oživení a odolnost a programy politiky soudržnosti zabývají, čelí Švédsko řadě dalších výzev souvisejících s i) nerovnými příležitostmi ve vzdělávání pro žáky ze znevýhodněného socioekonomického a přistěhovaleckého prostředí; ii) potřebou lepšího začlenění znevýhodně­ ných skupin do trhu práce a iii) potřebou snížit závislost na fosilních palivech.
(33)
Přestože Švédsko obecně dosahuje dobrých výsledků ve vzdělávání, v jeho vzdělávacím systému přetrvávají nerovnosti.
Žáci ze znevýhodněného socioekonomického a přistěhovaleckého prostředí mají omezené možnosti vzdělávání, včetně možností k rozvoji dovedností potřebných k nalezení zaměstnání.
Nerovnosti ve vzdělávání se zvyšují a často souvisejí s omezenými možnostmi, jež mají žáci z přistěhovaleckého prostředí při výběru školy, na kterou by chtěli chodit, a to zejména ti, kteří přišli do Švédska nedávno.
Rozdíly v klasifikaci na jednotlivých školách mohou dále zhoršit výsledky vzdělávání.
Nedostatek kvalifikovaných učitelů zůstává problematický a nejvíce se týká učitelů pro děti se speciálními vzdělávacími potřebami, učitelů vyučujících předměty na základ­ ních školách a učitelů vyučujících odborné předměty na středních školách.
Existuje prostor pro zlepšení uspořá­ dání a správy systému vzdělávání, včetně procesu zápisu a systému klasifikace, jakož i kariérního postupu učitelů.
(34)
Švédsko se i nadále potýká s problémy při začleňování osob ze znevýhodněného a přistěhovaleckého prostředí na trh práce a při snižování přetrvávajícího nedostatku kvalifikovaných pracovníků.
Rozdíly v úrovni vzdělání osob narozených mimo Unii ve srovnání s lidmi narozenými v Unii se zvětšují, a to zejména v důsledku vyššího dosahovaného terciárního vzdělání lidmi narozenými v Unii.
Podíl osob, které předčasně ukončily vzdělávání a odbornou přípravu, se zvyšuje, zejména mezi studenty narozenými mimo Unii.
Je třeba posílit účast na vzdě­ lávacích aktivitách, aby se lidem ze znevýhodněných skupin pomohlo rozvíjet dovednosti důležité pro trh práce a zvýšit jejich šance na získání zaměstnání.
(35)
Aby Švédsko dosáhlo svého národního cíle uhlíkové neutrality do roku 2045, je třeba vyvinout větší úsilí.
Ačkoli Švédsko nadále patří mezi členské státy s nejvyšším podílem obnovitelných zdrojů energie na konečné spotřebě energie, kapacitní a přenosová omezení energetické sítě mohou v budoucnu omezit další využívání obnovitelných zdrojů energie.
V roce 2022 tato omezení přispěla k prudkému nárůstu cen energie pro průmysl a domácnosti a omezila rozvoj hospodářské činnosti v odlehlých zeměpisných lokalitách.
Zvýšení kapacity elektrické sítě je klíčové, protože se očekává, že konečná spotřeba elektřiny ve Švédsku se do roku 2045 zdvojnásobí na 300 TWh, a to v důsledku zvýšené potřeby elektrifikace průmyslu a dopravy.
Výstavba a posilování elektrické sítě však naráží na zpoždění způsobená zdlouhavými povolovacími procesy.
Kromě toho má Švédsko při zavádění obnovitelných zdrojů energie jedny z nejdelších správních postupů v Unii, zejména v případě projektů větrných elektráren na pevnině.
Vláda zahájila šetření, které se zabývá zjednodušením posuzování povolení v oblasti životního prostředí v rámci působnosti švédského zákona o životním prostředí.
Současně jsou zapotřebí konkrétní politická opatření, která by urychlila správní řízení o rozšíření elektrické sítě a zavádění obnovitelných zdrojů energie, například omezením počtu orgánů zapojených do těchto řízení a souběžným vedením řízení.
Snížení spotřeby energie zvýšením energetické účinnosti je také nezbytné pro snížení emisí uhlíku a nákladů na energii pro domácnosti a podniky.
Pokud jde o energetickou účinnost, hrozí, že Švédsko nedosáhne svého národního