1.9.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 312/213
(30)
Všechny programové dokumenty Portugalska v rámci politiky soudržnosti schválila Komise v roce 2022.
Rychlé provádění programů v rámci politiky soudržnosti komplementárn ě k plánu pro oživení a odolnost a v synergii s ním, včetně kapitoly REPowerEU, má v Portugalsku zásadní význam pro dosažení zelené a digitální transfor­ mace, zvýšení hospodářské a sociální odolnosti a zajištění vyváženého územního rozvoje.
(31)
Kromě hospodářských a sociálních výzev, jimiž se zabývá plán pro oživení a odolnost a programy v rámci politiky soudržnosti, čelí Portugalsko řadě dalších výzev v souvislosti s oběhovým hospodářstvím, energetikou a zelenou transformací.
(32)
Portugalsko je hluboko pod průměrem Unie, pokud jde o pokrok směrem k oběhovému hospodářství, jakož i produktivitu zdrojů v průmyslových odvětvích a ukazatele nakládání s odpady, přičemž existují výrazné regi­ onální rozdíly.
Průměrná míra komunální recyklace je obzvláště nízká (30,5 % v roce 2021, což je daleko od cíle Unie ve výši 50 % do roku 2020) a mezi jednotlivými regiony se liší.
Dosažení cílů Unie pro příští desetiletí, včetně dosažení 55% míry recyklace komunálního odpadu do roku 2025, bude vyžadovat značné úsilí.
V souladu s vyššími stupni v hierarchii způsobů nakládání s odpady je třeba zlepšit předcházení vzniku odpadů, jejich minimalizaci, třídění, opětovné použití a recyklaci, díky čemuž nebude odpad směřovat na skládky a do spaloven, a je třeba modernizovat zařízení na recyklaci a zpracování odpadu.
Mezi příklady, jak těchto cílů lépe dosáhnout, patří zvýšení poplatků za skládkování a spalování odpadu, zavedení daně ze zbytkového odpadu a zvýšení poplatků pro obce, které neplní cíle v oblasti recyklace.
Tento proces by mohl být dále urychlen rozšířením tříděného sběru odpadu a dalším rozvojem systémů, jako je „platba podle množství odpadu“, „zálohování a zpětný odběr“ a rozšířená odpovědnost výrobce.
(33)
Navzdory pokroku dosaženému i v souvislosti s energetickou krizí je Portugalsko i nadále vysoce závislé na do­ vážených fosilních palivech, přičemž ropa a plyn v roce 2021 tvořily 45 % a 23 % skladby zdrojů energie.
Vysoká závislost Portugalska na plynu při výrobě elektřiny navíc představuje riziko z hlediska bezpečnosti dodávek, zejména s ohledem na nedostatek hydroelektrické energie v důsledku častějšího sucha.
K urychlení dekarbonizace by mohla být dále prováděna řada opatření, která vycházejí z reforem a investic, které jsou součástí portugalského plánu pro oživení a odolnost, a jdou nad jejich rámec.
Aby se urychlilo zavádění obnovitelných zdrojů energie, mohlo by Portugalsko navázat na pokrok, kterého v loňském roce dosáhlo při zjednodušování svého povolova­ cího postupu, mimo jiné zvýšením kapacity správních orgánů zabývajících se povolováním, zvýšením digitalizace výroby energie z obnovitelných zdrojů a zavedením příznivějších opatření územního plánování pro větrnou energii na moři, jejíž potenciál stále není dostatečně využíván.
Přínosem by byla i další opatření na podporu vlastní spotřeby, včetně střešních solárních zařízení, a společenství pro obnovitelné zdroje.
I když počet společen­ ství pro obnovitelné zdroje v Portugalsku roste, je stále nízký a existuje prostor pro usnadnění udělování licencí a vytvoření systémů pobídek.
(34)
S integrací většího množství obnovitelných zdrojů energie budou pro zajištění rovnováhy elektrizační soustavy nezbytné další investice do rozšíření skladovací kapacity a kapacity sítě.
Portugalsko by mohlo mít prospěch z posílení propojení elektroenergetických soustav, neboť úroveň propojení se Španělskem je ve srovnání s jeho cíli pro rok 2030 stále nízká.
Stav přenosové a distribuční sítě by mohl být zlepšen posílením vnitrostátní sítě, dodatečnými investicemi do skladování elektřiny a další digitalizací sítě.
Relativně nízká míra zavádění inteligent­ ních měřičů brání rozvoji decentralizovaného systému výroby obnovitelné energie.
Má-li Portugalsko řešit vysokou míru závislosti na fosilních palivech v budovách a snížit spotřebu energie, musí urychlit své úsilí v oblasti energetické účinnosti nad rámec toho, co je stanoveno v portugalském plánu pro oživení a odolnost a progra­ mech v rámci politiky soudržnosti.
Další opatření by měla rovněž přispět k řešení vysokého podílu obyvatelstva Portugalska trpícího energetickou chudobou.
Intenzivnější úsilí o stimulaci rozsáhlých renovací, mimo jiné posky­ továním technické pomoci žadatelům, by mohlo urychlit zájem o renovační projekty.
Portugalsko by navíc mohlo těžit z posíleného rámce pro finanční režimy s cílem mobilizovat soukromé investice do energeticky účinných renovací.
Tím by mohlo nasměrovat více zdrojů založených na grantech k domácnostem v nouzi.
Spotřeba zemního plynu v Portugalsku klesla v období od srpna 2022 do března 2023 o 16 % ve srovnání s průměrnou spotřebou plynu za stejné období v předchozích pěti letech, což je více než cíl snížení o 15 % stanovený v naří­ zení Rady (EU) 2022/1369 (18).
Portugalsko by mohlo pokračovat ve snaze o dočasné snížení poptávky po plynu do 31. března 2024 v souladu s nařízením Rady (EU) 2023/706 (19).
(18) Nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (Úř. věst.
L 206, 8.8.2022, s. 1).
(19) Nařízení Rady (EU) 2023/706 ze dne 30. března 2023, kterým se mění nařízení (EU) 2022/1369, pokud jde o prodloužení období snižování poptávky u opatření ke snižování poptávky po plynu a posílení podávání zpráv a sledování jejich provádění (Úř. věst.
L 93, 31.3.2023, s. 1).