C 312/160
CS
Úřední věstník Evropské unie
1.9.2023
(19)
Saldo veřejných financí v roce 2023 by měla i nadále ovlivňovat fiskální opatření přijatá ke zmírnění hospodář­ ského a sociálního dopadu zvýšení cen energií.
Sestávají z opatření prodloužených z roku 2022, zejména dotací podnikům veřejných služeb na ztráty vzniklé v důsledku zastropování cen energie pro domácnosti a podpůrných programů pro energeticky náročné společnosti.
Náklady na uvedená opatření jsou i nadále částečně kompenzo­ vány daněmi z neočekávaných zisků dodavatelů energie.
Při zohlednění těchto příjmů jsou čisté rozpočtové náklady na podpůrná opatření odhadovány v jarní prognóze Komise 2023 na 1,2 % HDP v roce 2023 (10).
Zdá se, že opatření v roce 2023 nejsou zaměřena na nejzranitelnější domácnosti nebo podniky a většina z nich nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.
V důsledku toho se při posuzování souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022 (11) nezohledňují žádná cílená podpůrná opatření.
(20)
Dne 12. července 2022 doporučila Rada Maďarsku zajistit v roce 2023, aby růst primárních běžných výdajů finan­ covaných z vnitrostátních zdrojů byl v souladu s celkově neutrálním nastavením fiskální politiky (12), a brát přitom v potaz pokračující dočasnou a cílenou podporu domácností a podniků, které jsou nejzranitelnější vůči prudkým nárůstům cen energií, a osob prchajících z Ukrajiny.
Maďarsko by se mělo připravit na přizpůsobování běžných výdajů vyvíjející se situaci.
Dále bylo Maďarsku doporučeno rozšířit veřejné investice do zelené a digitální trans­ formace a energetické bezpečnosti při zohlednění iniciativy REPowerEU, a to i s využitím nástroje a dalších fondů Unie.
(21)
Pro rok 2023 se v jarní prognóze Komise 2023 předpovídá restriktivní nastavení fiskální politiky (+ 4,2 % HDP) na pozadí vysoké inflace.
To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 0,4 % HDP).
Předpovídá se, že příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude mít utlumující povahu v rozsahu 2,2 % HDP.
Projektovaný růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je tudíž v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022.
Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 2,3 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít utlumující příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,6 procentního bodu (13).
Maďarsko tedy plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie, ačkoli se nepočítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů.
Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digi­ tální transformace a energetické bezpečnosti, jako je rozvoj elektrizační soustavy, modernizace příměstských železnic, podpora využívání solárních panelů domácnostmi, poskytování notebooků vyučujícím a žákům na niž­ ších i vyšších středních školách a digitalizační opatření v oblasti zdravotní péče, které jsou financovány z nástroje a z dalších fondů Unie.
(22)
Podle konvergenčního programu z roku 2023 se očekává, že schodek veřejných financí klesne v roce 2024 na 2,9 % HDP.
Pokles v roce 2024 odráží zejména významné snížení podílu veřejných výdajů na HDP, zejména pokud jde o tvorbu hrubého fixního kapitálu, mezispotřebu a náhrady zaměstnancům.
Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by podle konvergenčního programu z roku 2023 měl klesnout na 66,7 %.
Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 4,4 % HDP.
Tento schodek je vyšší než schodek předpokládaný v konvergenčním programu z roku 2023, a to zejména v důsledku vyšších předpokládaných výdajů na tvorbu hrubého fixního kapitálu v souladu s nedávnými trendy a vyšší mezispotřeby způsobené přetrvávajícími inflačními tlaky.
Jarní prognóza Komise 2023 očekává vyšší poměr veřejného dluhu k HDP, a to ve výši 71,1 % na konci roku 2024.
(10) Hodnota vyjadřuje výši ročních rozpočtových nákladů na tato opatření včetně běžných příjmů a výdajů a případně i kapitálových výdajů.
(11) Doporučení Rady ze dne 12. července 2022 k národnímu programu reforem Maďarska na rok 2022 a stanovisko Rady ke konver­ genčnímu programu Maďarska z roku 2022 (Úř. věst.
C 334, 1.9.2022, s. 136).
(12) Podle jarní prognózy Komise 2023 se střednědobý (desetiletý průměrný) růst potenciálního produktu Maďarska, který se používá k měření nastavení fiskální politiky, odhaduje na 16,6 % v nominálním vyjádření.
(13) Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů bude mít utlumující povahu a dosáhne 2,2 procentního bodu HDP.
Velký pokles ostatních kapitálových výdajů v roce 2023 souvisí s velkým dopadem nákupu zásob plynu zvláštním subjektem zařazeným do veřejné správy v roce 2022.