C 312/150
CS
Úřední věstník Evropské unie
1.9.2023
(21)
V jarní prognóze Komise 2023 se předpokládá, že nastavení fiskální politiky bude v roce 2023 v kontextu vysoké inflace expanzivní (– 1,5 % HDP).
To navazuje na expanzivní nastavení fiskální politiky v roce 2022 (– 0,9 % HDP).
Příspěvek růstu primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (očištěných o diskreční opatření na straně příjmů) k nastavení fiskální politiky v roce 2023 bude podle projekcí expanzivní povahy a bude činit 1,3 procentního bodu.
To zahrnuje zvýšení nákladů na cílená podpůrná opatření pro domácnosti a podniky, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií, o 0,3 % HDP.
Tento expanzivní příspěvek čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů je proto pouze z části způsoben cílenou podporou domácností a podniků, které jsou nejvíce ohroženy prudkým nárůstem cen energií.
Expanzivní růst primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů (bez započtení diskrečních opatření na straně příjmů) je kromě jiných faktorů rovněž způsoben jinými než věcnými sociálními dávkami, dotacemi souvisejícími s necílenými opatřeními v oblasti energetiky, trvalým růstem mezd ve veřejném sektoru, jednorázovým příspěvkem do rozpočtu Unie a snížením sazeb DPH.
Projektovaný růst primárních běžných výdajů financova­ ných z vnitrostátních zdrojů není celkově v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022.
Výdaje financované z grantů nástroje a dalších fondů Unie by měly v roce 2023 podle projekce činit 0,2 % HDP, zatímco investice financované z vnitrostátních zdrojů mají mít expanzivní příspěvek k nastavení fiskální politiky v rozsahu 0,1 procentního bodu.
Lucembursko plánuje financovat dodatečné investice prostřednictvím nástroje a dalších fondů Unie a počítá se zachováním investic financovaných z vnitrostátních zdrojů (15).
Plánuje financovat veřejné investice do zelené a digitální transformace a energetické bezpečnosti, jako je elektrifikace veřejné dopravy, posí­ lení tramvajové a železniční sítě, klimatický a energetický fond na podporu pořízení fotovoltaických panelů, digitalizace veřejných služeb a bezpečnost digitální komunikace (kvantová technologie), které jsou částečně finan­ covány z nástroje a z dalších fondů Unie.
(22)
Podle programu stability z roku 2023 by měl schodek veřejných financí v roce 2024 vzrůst na 1,7 % HDP.
Nárůst v roce 2024 odráží zejména prodloužení podpůrných opatření, jejichž cílem je zmírnit dopady prudkého nárůstu inflace na příjmy domácností a podniků.
Poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024 by se podle programu stability z roku 2023 měl zvýšit na 27,5 %.
Na základě opatření politiky, která byla známa ke dni uzávěrky prognózy, Komise ve své jarní prognóze 2023 předpovídá pro rok 2024 schodek veřejných financí ve výši 1,5 % HDP.
Podle jarní prognózy Komise 2023 je to o něco méně než schodek předpovídaný v programu stability z roku 2023, a to zejména v důsledku menšího nárůstu náhrad zaměstnancům a sociálních transferů.
Jarní prognóza Komise 2023 dále předpovídá nižší poměr veřejného dluhu k HDP na konci roku 2024, a to 27,0 %.
(23)
Program stability z roku 2023 předpokládá prodloužení podpůrných opatření v oblasti energetiky do konce roku 2024.
Komise v současné době předpokládá čisté náklady na podpůrná opatření v oblasti energetiky ve výši 0,5 % HDP v roce 2024 (16) oproti 1,1 % HDP v roce 2023.
Tyto odhady jsou založeny na předpokladu, že nedojde k novému nárůstu cen energií.
Zdá se, že podpůrná opatření v oblasti energetiky, která mají podle aktuálních plánů zůstat v platnosti i v roce 2024, nejsou zaměřena na zranitelné domácnosti nebo podniky.
Většina z nich nezachovává v plném rozsahu cenový signál ke snížení poptávky po energii a zvýšení energetické účinnosti.
(24)
Nařízení (ES) č. 1466/97 vyžaduje roční zlepšení strukturálního rozpočtového salda směrem ke střednědobému cíli o doporučenou hodnotu 0,5 % HDP (17).
S přihlédnutím k aspektům udržitelnosti veřejných financí by podle Komise bylo vhodné zlepšit strukturální saldo pro rok 2024 alespoň o 0,3 % HDP.
K zajištění takového zlepšení a v souladu s metodikou Komise je zapotřebí, aby růst čistých primárních výdajů (18) financovaných z vnitrostát­ ních zdrojů v roce 2024 nepřekročil 4,8 %, jak se odráží v tomto doporučení.
Zároveň by v závislosti na vývoji na trhu s energiemi měla být v roce 2023 postupně ukončena zbývající podpůrná opatření v oblasti energetiky (v současné době odhadovaná Komisí na 1,1 % HDP v roce 2023), počínaje těmi nejméně zacílenými, a související úspory by měly být použity na snížení schodku veřejných financí.
Podle odhadů Komise by to vedlo k růstu čistých primárních výdajů pod úrovní doporučeného maximálního tempa růstu pro rok 2024.
Avšak podle jarní prognózy Komise 2023 není růst čistých primárních běžných výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů v roce 2023 v souladu s doporučením Rady ze dne 12. července 2022.
Pokud se to potvrdí, byl by na místě nižší růst čistých primárních výdajů v roce 2024.
(15) Předpokládá se, že příspěvek ostatních kapitálových výdajů financovaných z vnitrostátních zdrojů k HDP bude mít neutrální povahu.
(16) Definice opatření v oblasti energetiky, kterou vypracovala Komise, zahrnuje pouze opatření fiskální politiky, která přímo ovlivňují ceny energií nebo poskytují dočasnou podporu příjmů pro spotřebu energie.
Obecná opatření na podporu inflace nejsou klasi­ fikována jako opatření v oblasti energetiky, což vysvětluje rozdíl v odhadovaných rozpočtových nákladech na podpůrná opatření v oblasti energetiky mezi programem stability z roku 2023 a jarní prognózou Komise 2023.
(17) Článek 5 nařízení (ES) č. 1466/97 požaduje rovněž korekci o více než 0,5 % HDP u členských států, jejichž veřejné zadlužení přesahuje 60 % HDP nebo které se potýkají s výrazným rizikem z hlediska udržitelnosti dluhu.
(18) Čisté primární výdaje se určují jako výdaje financované z vnitrostátních zdrojů očištěné o diskreční opatření na straně příjmů a s vyloučením úrokových výdajů, jakož i výdajů na cyklickou nezaměstnanost.