C 312/70
BG
Официален вестник на Европейския съюз
1.9.2023 г.
(12)
Комисията извърши задълбочен преглед по член 5 от Регламент (ЕС) No 1176/2011 за Гърция и публикува резул­ татите от него на 24 май 2023 г. Комисията стигна до заключението, че в Гърция са налице прекомерни макрои­ кономически дисбаланси.
По-специално уязвимостите, свързани с високия държавен дълг и големия обем на необслужваните кредити в контекста на високата безработица, намаляват, но външната ѝ позиция се е влошила.
Сериозно безпокойство поражда фактът, че независимо от възстановяването на приходите от туризма, дефицитът по текущата сметка се е увеличил значително през 2022 г., което се дължи и на рязкото покачване на цените на енергията в целия Съюз.
Въпреки прогнозираното намаляване на дефицита по текущата сметка през тази и след­ ващата година, се очаква той да остане доста над равнището, което е необходимо за осигуряване на трайно подобрение на нетната международна инвестиционна позиция.
Независимо от факта, че съотношението на консо­ лидирания държавен дълг към БВП остава най-високото в Съюза, то се подобри значително през 2022 г., до голяма степен благодарение на силния ръст на номиналния БВП, и се очаква да намалее допълнително през 2023 г. и 2024 г. Необслужваните кредити отбелязаха рязък спад през миналата година в резултат на големите намаления през предходните години, но остават високи спрямо средното равнище за Съюза и продължават да оказват отрицателно влияние върху рентабилността и кредитния капацитет на банките, което от своя страна възпрепятства увеличаването на капитала и ръста на производителността на икономиката.
Ответните действия на политиката допринесоха за преодоляване на дисбалансите, а изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост пред­ ставлява значителна възможност за отстраняване на оставащите структурни слабости.
Необходими са повече усилия, по-специално за да се гарантира, че външните баланси следват тенденция на стабилно подобрение и че необслужваните кредити продължават да намаляват, включително чрез повишаване на ефективността на принуди­ телното изпълнение по отношение на дълга и подобряване на вторичния пазар на необслужвани кредити.
(13)
В съответствие с данни, потвърдени от Евростат, дефицитът по консолидирания държавен бюджет на Гърция е намалял от 7,1 % от БВП през 2021 г. до 2,3 % през 2022 г., а консолидираният държавен дълг е намалял от 194,6 % от БВП в края на 2021 г. до 171,3 % в края на 2022 г.
(14)
Салдото по консолидирания държавен бюджет беше повлияно от мерките на фискалната политика, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията.
През 2022 г. такива мерки на фискалната политика, водещи до увеличаване на разходите, включваха субсидии за електроенергия за домакинствата и предприятията, по-високи социални обезщетения за уязвимите домакинства.
Разходите за тези мерки бяха частично компенсирани от нови данъци върху неочакваните печалби на производителите и достав­ чиците на енергия, а именно тавана на цените за производителите на електроенергия и извънредния налог върху производителите на електроенергия за периода от октомври 2021 г. до юни 2022 г. Комисията оценява нетните бюджетни разходи за тези мерки на 2,5 % от БВП през 2022 г.
В същото време прогнозните разходи за временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, намаляха до 1,5 % от БВП през 2022 г. спрямо 6,5 % през 2021 г.
(15)
На 18 юни 2021 г. Съветът препоръча през 2022 г. Гърция (7) да използва Механизма за възстановяване и устой­ чивост за финансиране на допълнителни инвестиции в подкрепа на възстановяването , като същевременно провежда разумна фискална политика.
Освен това Съветът препоръча на Гърция да запази инвестициите, финансирани на национално равнище.
(16)
Според оценките на Комисията фискалната позиция (8) през 2022 г. е била подкрепяща — с равнище от -1,0 % от БВП.
В съответствие с препоръката на Съвета Гърция продължи да подпомага възстановяването с инвестиции, които ще бъдат финансирани от Механизма.
Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, възлизаха на 2,1 % от БВП през 2022 г. (2,6 % от БВП през 2021 г.).
Намалението на разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, през 2022 г. се дължи на постепенното приключване на предишния програмен период, като инвестиционните разходи през новия програмен период все още не са се увеличили.
Инвестициите, финансирани на национално равнище, осигуриха експанзионистичен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (9).
Следователно Гърция е запазила инвестициите, финансирани на национално равнище, в съответствие с препоръката на Съвета.
Същевременно ръстът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без новите мерки по отношение на приходите) доведе до експанзионистичен принос в размер на 0,6 процентни пункта към фискалната позиция.
Този значителен експанзионистичен принос включваше допълнителното въздействие на мерките на фискалната политика, предприети за намаляване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията (допълнителни нетни бюджетни разходи в размер на 2 % от БВП).
Следователно Гърция е ограничила в достатъчна степен нарастването на текущите разходи, финансирани на национално равнище.
(7) Препоръка на Съвета от 18 юни 2021 г., съдържаща становище на Съвета относно програмата за стабилност за 2021 г. на Гърция (ОВ C 304, 29.7.2021 г., стр. 33).
(8) Фискалната позиция се измерва с промяната в първичните разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите), като се изключват временните извънредни мерки, свързани с кризата с COVID-19, но се включват разходите, финансирани с безвъзмездна подкрепа (безвъзмездни средства) по Механизма и с други фондове на Съюза — спрямо средносрочния потенциален растеж.
За повече подробности вж. каре 1 във фискалните статистически таблици.
(9) Другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, имаха неутрален принос от 0,0 процентни пункта от БВП.