C 312/194
BG
Официален вестник на Европейския съюз
1.9.2023 г.
(36)
Нахлуването на Русия в Украйна изведе на преден план уязвимостта на сигурността на енергийните доставки в Австрия.
Въпреки че Австрия успя да намали зависимостта си от вноса на газ от Русия, който е намалял до 57 % от общия внос на газ през 2022 г. в сравнение с 80 % през 2021 г., този внос остава значително над средния за Съюза.
За да диверсифицира своите енергийни източници, правителството въведе финансови стимули за дружествата да внасят газ от източници извън Русия, а през 2022 г. създаде стратегически газов резерв.
Въпреки това Австрия все още е изправена пред значителни предизвикателства , свързани с гарантирането на енергийната сигурност.
В държавата все още няма ясно очертан краткосрочен план за пълно отделяне от вноса на руски газ.
Освен това все още има недостатъчно използван потенциал за производството и преноса на видове газ от възобновяеми източници, като например водород, особено за сектори и региони, уязвими на прекъсвания на доставките.
(37)
През 2021 г. делът на енергията от възобновяеми източници в Австрия възлиза на 36 % от крайното потребление на енергия, което е значително над средното за Съюза.
За да може Австрия да постигне целите си в областта на климата, които включват постигане на неутралност по отношение на климата до 2040 г., държавата трябва да увеличи още повече този дял.
Със Закона за разширяване на използването на енергията от възобновяеми източници от 2021 г. — реформа, включена в плана за възстановяване и устойчивост, се създаде рамка, чрез която ще се спомогне за увеличаване на дела на енергията от възобновяеми източници в потреблението на електроенергия.
С реформата се цели да се постигне годишен капацитет за производство на електрическа енергия от възобновяеми източници от 27 TWh до 2030 г., което ще допринесе за постигането на целта на държавата до посочената година да достигне 100 % потребление на електроенергия, произведена от възобновяеми енергийни източници, в сравнение със сегашните 81 % през 2020 г.
По-нататъшното разширяване на използването на възобновяеми енергийни източници обаче все още е изправено пред предизвикателства , като например продължителността на процедурите за пространствено планиране и издаване на разрешителни, сложното разделение на правомощията между федералното и регионалните правителства и проблемите с персонала в администрацията .
Австрия направи първата стъпка за въвеждане на по-рационализирана оценка на въздействието върху околната среда за проекти за енергия от възобновяеми източници.
Освен това Австрия би могла по-добре да съгласува пространственото зониране с целите си във връзка с екологичния преход, да реши проблемите с персонала и да увеличи инвес­ тициите в областта на мрежовата инфраструктура , като например съхранение, разпределение и пренос.
Разширя­ ването на използването на енергия от възобновяеми източници ще има полза и от създаването на специализирани области за ускоряване на производството на енергия от възобновяеми източници (по-конкретно на вятърна енергия) с кратки и опростени процедури за издаване на разрешителни, както и от признаването на енергията от възобновяеми източници като първостепенен обществен интерес в съответствие с по-амбициозните цели за енергията от възобновяеми източници в пакета „Подготвени за цел 55“ и плана REPowerEU.
Освен това други източници на възобновяема енергия, като например геотермална енергия, биха могли да бъдат проучени в поголяма степен.
(38)
Потреблението на природен газ във Австрия е намаляло с 19 % между август 2022 г. и март 2023 г. в сравнение със средното потребление на газ за същия период през предходните пет години— това надхвърля целта за намаляване от 15 %.
Австрия може да продължи да полага усилия за временно намаляване на търсенето на газ до 31 март 2024 г. в съответствие с Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета (17).
Освен това повишаването на равнището на амбиция по отношение на енергийната ефективност в строителния и производствения сектор ще намали зависимостта от изкопаеми горива.
В дългосрочната стратегия на Австрия за саниране са определени ясни ключови етапи за 2050 г. и е поставена цел за постигане на 80 % декарбонизация на сградния фонд в държавата.
С плана възстановяване и устойчивост също така се цели постепенното премахване на котлите, захранвани с изкопаеми горива в строителния сектор, като те ще бъдат заменени с технологии за отопление с енергия от възобновяеми източници или централно отопление.
Въпреки това целите на Австрия за енергийна ефективност до 2030 г. не са достатъчно амбициозни, за да се постигнат целите на пакета „Подготвени за цел 55“ и плана REPowerEU.
Този проблем следва да бъде решен с нов Закон за енергийната ефективност, който се очаква през 2023 г. и с който се цели намаляване на крайното потребление на енергия с 18% до 2030 г.
Като цяло за Австрия ще бъде жизнено важно да ускори инвестициите в основното саниране на сгради, да замени изкопаемите горива с отопление от възобновяеми източници и да управлява по-добре потреблението на енергия чрез цифровизация на комуналните услуги (като например интелигентни измервателни уреди и термостати).
Освен това ще бъде от решаващо значение да се ускори сегашният бавен темп, с който се извършва топлинното саниране на сградите.
Навременното прилагане на Закона за отопление от възобновяеми източници — водеща реформа в плана за възстановяване и устойчивост на Австрия, ще бъде от ключово значение за решаването на проблема.
(39)
Предприемането на екологичния преход ще включва и намаляване на емисиите в няколко сектора, особено в транспорта, тъй като тези сектори имат значителен потенциал за намаляване на емисиите.
Понастоящем Австрия е важна транзитна държава за трансалпийския автомобилен превоз на товари.
Въпреки редица инвестиции за устойчив транспорт в рамките на плана за възстановяване и устойчивост на Австрия, от съществено значение за постигането на неутралност по отношение на климата ще бъде допълнителното намаляване на свързаните с транспорта емисии, като едновременно с това се реши проблемът с бедността по отношение на мобилността.
Разработването на допълнителни решения за транспорт, като например свързване на „последната миля“ и алтер­ нативи на използването на автомобили, също ще бъде от ключово значение, особено в селските райони.
(17) Регламент (ЕС) 2022/1369 на Съвета от 5 август 2022 г. относно координирани мерки за намаляване на търсенето на газ (ОВ L 206, 8.8.2022 г., стр. 1).