C 312/160
BG
Официален вестник на Европейския съюз
1.9.2023 г.
(19)
Салдото по консолидирания държавен бюджет през 2023 г. се очаква да продължи да се влияе от фискалните мерки, предприети с цел смекчаване на икономическите и социалните последици от увеличението на цените на енергията.
Те се състоят от мерки, които бяха продължени от 2022 г., по-конкретно субсидии за дружествата за комунални услуги за покриване на загубите, понесени поради таваните на цените на енергията за битови нужди, и схеми за подпомагане на енергоемките дружества.
Разходите за тези мерки продължават да бъдат частично компенсирани от данъци върху неочакваните печалби на доставчиците на енергия.
Като се вземат предвид тези приходи, нетните бюджетни разходи за мерките за подкрепа в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. възлизат на 1,2 % от БВП през 2023 г. (10) Мерките през 2023 г. не изглеждат насочени към най-уязвимите домакинства или предприятия и по-голямата част от тях не запазват изцяло ценовия сигнал за намаляване на търсенето на енергия и повишаване на енергийната ефективност.
В резултат на това при оценката на изпълнението на препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. (11) не трябва да се вземат предвид никакви целенасочени мерки за подкрепа.
(20)
В препоръката си от 12 юли 2022 г. Съветът препоръча Унгария да предприеме действия, за да гарантира, че през 2023 г. растежът на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с като цяло неутрална позиция на политиката (12), като се вземе предвид продължаващата временна и целенасочена подкрепа за най-уязвимите на покачването на цените на енергията домакинства и предприятия и за хората, бягащи от Украйна.
Унгария следва да има готовност да адаптира текущите разходи към променящата се ситуация.
На Унгария се препоръча също да увеличи публичните инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като се вземе предвид инициативата REPowerEU, включително чрез използване на Механизма и други фондове на Съюза.
(21)
През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде рестриктивна (+ 4,2 % от БВП) в контекста на висока инфлация.
Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 0,4 % от БВП).
Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури рестриктивен принос от 2,2 % от БВП към фискалната позиция.
Следователно прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 2,3 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят рестриктивен принос от 0,6 процентни пункта към фискалната позиция (13).
Поради това Унгария планира да финансира допълнителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и не се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции.
Тя планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход, както и за енергийната сигурност, като например развитие на електроенергийната мрежа, модернизация на крайградските железници, подкрепа за използването на слънчеви панели в жилищни сгради, предоставяне на лаптопи на учителите и учениците в прогимназиите и гимназиите и мерки за цифровизиране в здравеопазването , които са финансирани от Механизма и други фондове на Съюза.
(22)
Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да намалее до 2,9 % от БВП през 2024 г.
Намалението през 2024 г. отразява главно значителното намаляване на общите държавни разходи като дял от БВП, по-специално на бруто образуването на основен капитал, междинното потребление и възнаграждението на наетите лица.
Според програмата за конвергенция за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да намалее до 66,7 % в края на 2024 г.
Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 4,4 % от БВП през 2024 г.
Тази стойност е по-висока от дефицита, прогнозиран в програмата за конвергенция за 2023 г., главно поради по-високите прогнозирани разходи за бруто образуване на основен капитал в съответствие с последните тенденции и поради по-високото междинно потребление, дължащо се на продължаващия инфлационен натиск.
В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-високо съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 71,1 % в края на 2024 г.
(10) Тази стойност представлява равнището на годишните бюджетни разходи за тези мерки, включително текущите приходи и разходи, както и когато е уместно — мерките за капиталови разходи.
(11) Препоръка на Съвета от 12 юли 2022 г. относно националната програма за реформи на Унгария за 2022 г. и съдържаща становище на Съвета относно програмата за конвергенция на Унгария за 2022 г.
(ОВ C 334, 1.9.2022 г., стр. 136).
(12) Въз основа на прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. средносрочният (среден за 10 години) потенциален ръст на произ­ водството на Унгария, който се използва за измерване на фискалната позиция, се оценява на 16,6 % в номинално изражение.
(13) Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да осигурят рестриктивен принос от 2,2 процентни пункта от БВП.
Големият спад на другите капиталови разходи през 2023 г. е свързан с голямото въздействие на закупуването през 2022 г. на резерви от газ от специално образувание, класифицирано като част от сектор „Държавно управление“.