1.9.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 312/151
(25)
Ако се допусне, че политиките остават непроменени, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда нетните първични разходи, финансирани на национално равнище, да нараснат с 2,9 % през 2024 г., което е под препоръчания темп на растеж.
(26)
Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква публичните инвестиции да останат стабилни на равнище от 4,5 % от БВП през 2023 г. и 2024 г.
Програмата за стабилност за 2023 г. се отнася до реформи и инвестиции, които се очаква да допринесат за устойчивия и приобщаващ растеж.
Тези реформи и инвестиции включват инвестиции за насърчаване на енергийния и цифровия преход, които също са част от плана за възстановяване и устойчивост.
(27)
В програмата за стабилност за 2023 г. се очертава средносрочен фискален план до 2027 г. Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет постепенно да намалее до 1,0 % от БВП през 2025 г. и до 0,8 % през 2026 г., преди леко да се повиши до 0,9 % през 2027 г.
Следователно се планира дефицитът по консолидирания държавен бюджет да остане под 3,0 % от БВП през периода на програмата.
Според програмата за стабилност за 2023 г. съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП се очаква да нарасне от 27,5 % в края на 2024 г. до 29,0 % до края на 2027 г.
(28)
Въздействието на демографските тенденции върху разходите за държавно управление ще стане по-осезаемо през следващите десетилетия, тъй като се очаква броят на пенсионерите на един работник да нараства стабилно поради застаряването на населението и забавянето на нетните миграционни потоци.
При сценарий, при който няма промяна в политиката, Люксембург ще се сблъска с едно от най-резките увеличения на разходите за пенсии като дял от БВП в целия Съюз, което се очаква до 2070 г. да се удвои до около 18 % от БВП — най-високото в Съюза.
Това ще доведе до значително увеличаване на държавния дълг, което ще изложи на риск устойчивостта на публичните финанси.
В плана за възстановяване и устойчивост не са предвидени мерки, насочени към дългос­ рочната устойчивост на пенсионната система.
По-конкретно, в този план не са разгледани отрицателните въздействия на схемите за ранно пенсиониране и финансовите стимули за преждевременно напускане на пазара на труда, които допринасят за ниския процент на заетост сред по-възрастните работници.
Повишаването на пенсионната възраст би имало благоприятно макроикономическо въздействие и потенциал за намаляване на разходите за пенсии, тъй като по-високият процент на заетост сред по-възрастните работници би допринесъл за икономическия растеж.
Борбата с агресивното данъчно планиране в Съюза е от съществено значение за: i) предот­ вратяване на нарушаването на конкуренцията между предприятията ; ii) гарантиране на справедливо третиране на данъкоплатците ; и iii) защита на държавните финанси.
Люксембург е малка, отворена икономика с голям между­ народен финансов сектор, което до голяма степен обяснява съществуването на големи финансови потоци.
Тези финансови потоци обаче отразяват и присъствието в държавата на много чуждестранни дружества, които участват в дейности по вътрешногрупово управление на парични средства.
Особен повод за безпокойство е липсата на данъци, удържани при източника, или на еквивалентни мерки по отношение на плащанията на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения , извършвани към юрисдикции с ниско или нулево данъчно облагане извън държавите, включени в списъка на Съюза на неоказващите съдействие юрисдикции (19).
Изходящите плащания на лихви и авторски и лицензионни възнаграждения от установени в Люксембург дружества към юрисдикции на трети държави могат да бъдат предмет на малко или никакво данъчно облагане, ако тези плащания не се облагат с данък или се облагат с нисък данък в юрисдикцията на получателя.
Люксембург предприе известни действия за борба с агресивното данъчно планиране.
Досега обаче тези мерки са недостатъчни за справяне с тези характе­ ристики на данъчната система, които многонационалните предприятия може да използват за агресивно данъчно планиране.
(29)
В съответствие с член 19, параграф 3, буква б) от Регламент (ЕС) 2021/241 и критерий 2.2 от приложение V към него планът за възстановяване и устойчивост включва широк набор от взаимно подсилващи се реформи и инвес­ тиции, които трябва да бъдат изпълнени до 2026 г.
Изпълнението на плана за възстановяване и устойчивост на Люксембург е в ход.
На 28 декември 2022 г. Люксембург подаде първото си искане за плащане, съответстващо на 26 ключови етапа и цели от решението за изпълнение на Съвета, за изплащане на 20 милиона евро по линия на Механизма.
На 28 април 2023 г. Комисията публикува положителната си предварителна оценка.
Съветът обсъжда искането за плащане.
Съответните ключови етапи и цели включват влизането в сила на реформата „Жилищен пакт 2.0“, насочена към увеличаване на жилищата под наем на достъпни цени, предлагани от общините, инвестиции в цифровизация на обществения сектор и в развитието на свръхсигурни канали за комуникация, повишаване на квалификацията на работната сила със стартирането на програмата „Умения за бъдещето“, както и реформа в снабдяването с чисти превозни средства.
На 11 ноември 2022 г. Люксембург представи изменение на
(19) Заключения на Съвета относно преразгледания списък на ЕС на юрисдикциите, неоказващи съдействие за данъчни цели (ОВ C 64, 21.2.2023 г., стр. 17).