C 312/150
BG
Официален вестник на Европейския съюз
1.9.2023 г.
(21)
През 2023 г. в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда фискалната позиция да бъде експанзионистична (– 1,5 % от БВП), в контекста на висока инфлация.
Това се предхожда от експанзионистична фискална позиция през 2022 г. (– 0,9 % от БВП).
Увеличението на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите) през 2023 г. се очаква да осигури експанзионистичен принос от 1,3 процентни пункта към фискалната позиция.
Това включва увеличените разходи за целевите мерки за подкрепа на домакинствата и предприятията , които са най-уязвими по отношение на покачването на цените на енергията, с 0,3 % от БВП.
Поради това експанзионис­ тичният принос на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи се дължи само отчасти на целенасочената подкрепа за домакинствата и предприятията , които са най-уязвими по отношение на покач­ ването на цените на енергията.
Експанзионистичното увеличение на финансираните на национално равнище първични текущи разходи (без дискреционните мерки по отношение на приходите) се дължи, наред с други фактори, главно на социални обезщетения, различни от обезщетения в натура, субсидии, свързани с нецеленасо­ чените енергийни мерки, постоянни увеличения на заплатите в публичния сектор, еднократна вноска в бюджета на Съюза и намаляване на ставките на ДДС.
В обобщение, прогнозираният растеж на финансираните на национално равнище първични текущи разходи не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Разходите, финансирани с безвъзмездни средства по Механизма и с други фондове на Съюза, се очаква да възлязат на 0,2 % от БВП през 2023 г., докато финансираните на национално равнище инвестиции се очаква да осигурят експанзио­ нистичен принос към фискалната позиция от 0,1 процентни пункта.
Люксембург планира да финансира допъл­ нителни инвестиции чрез Механизма и други фондове на Съюза и се предвижда да запази финансираните на национално равнище инвестиции (15).
Държавата планира да финансира публични инвестиции за екологичния и цифровия преход и за енергийната сигурност, като електрификация на обществения транспорт, укрепване на трамвайната и железопътната мрежа, фонд за климата и енергията в подкрепа на придобиването на фотоволтаични панели, цифровизация на обществените услуги и цифрова комуникационна сигурност (квантова технология), които са частично финансирани по линия на Механизма и други фондове на Съюза.
(22)
Според програмата за стабилност за 2023 г. се очаква дефицитът по консолидирания държавен бюджет да нарасне до 1,7 % от БВП през 2024 г.
Увеличението през 2024 г. отразява най-вече разширяването на мерките за подкрепа на доходите на домакинствата и предприятията за смекчаване на въздействието на скока на инфлацията.
В съот­ ветствие с програмата за стабилност за 2023 г. се очаква съотношението на консолидирания държавен дълг към БВП да нарасне до 27,5 % в края на 2024 г.
Въз основа на мерките на политиката, известни към крайната дата на изготвяне на прогнозата, в прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда бюджетен дефицит от 1,5 % от БВП през 2024 г.
Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. тази стойност е малко по-ниска от дефицита, предвиден в програмата за стабилност за 2023 г., главно поради по-малкото увеличение на компен­ сациите на служителите и социалните трансфери.
В прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. се предвижда по-ниско съотношение на консолидирания държавен дълг към БВП от 27,0 % в края на 2024 г.
(23)
В програмата за стабилност за 2023 г. се предвижда удължаване на срока за прилагане на всички мерки за енергийна подкрепа до края на 2024 г.
Понастоящем Комисията приема, че нетните разходи за мерките за енергийна подкрепа възлизат на 0,5 % от БВП през 2024 г. (16) в сравнение с 1,1 % от БВП през 2023 г.
Тези оценки се основават на допускането, че няма да има нови увеличения на цените на енергията.
Мерките за енергийна подкрепа, които понастоящем се планира да останат в сила през 2024 г., не изглежда да са насочени към уязвимите домакинства или предприятия.
По-голямата част от тези мерки не запазват ценовия сигнал за намаляване на енергийните потребности и повишаване на енергийната ефективност.
(24)
В Регламент (ЕО) No 1466/97 се призовава за годишно подобрение на структурното бюджетно салдо в посока постигане на средносрочната бюджетна цел с 0,5 % от БВП като референтна стойност (17).
Като се вземат предвид съображенията за фискална устойчивост, според Комисията би било целесъобразно подобрение на структурното салдо от поне 0,3 % от БВП за 2024 г.
За да се гарантира такова подобрение, и в съответствие с методиката на Комисията, нарастването на финансираните на национално равнище нетни първични разходи (18) през 2024 г. следва да не надвишава 4,8 %, както е отразено в настоящата препоръка.
В същото време оставащите мерки за енергийна подкрепа (които понастоящем Комисията оценява на 1,1% от БВП през 2023 г.) следва постепенно да бъдат премахнати през 2023 г., ако развитието на енергийния пазар позволява това и като се започне от най-слабо насочените мерки, а свързаните с това икономии следва да бъдат използвани за намаляване на бюджетния дефицит.
Съгласно оценките на Комисията това ще доведе до растеж на нетните първични разходи под препоръчания максимален темп на растеж за 2024 г.
Според прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. обаче ръстът на финансираните на национално равнище нетни първични текущи разходи през 2023 г. не е в съответствие с препоръката на Съвета от 12 юли 2022 г. Ако това се потвърди, ще бъде целесъобразно растежът на нетните първични разходи през 2024 г. да бъде по-малък.
(15) Очаква се другите капиталови разходи, финансирани на национално равнище, да имат неутрален принос към БВП.
(16) Определението на Комисията за енергийни мерки включва само мерки на фискалната политика, които пряко засягат цените на енергията или осигуряват временно подпомагане на доходите за консумацията на електрическа енергия.
Общите мерки за подкрепа във връзка с инфлацията не се класифицират като енергийни мерки, което обяснява разликата в прогнозните бюджетни разходи за мерките за енергийна подкрепа между програмата за стабилност за 2023 г. и прогнозата на Комисията от пролетта на 2023 г. (17) Член 5 от Регламент (ЕО) No 1466/97 също така изисква корекция от над 0,5 % от БВП за държавите членки с държавен дълг, надвишаващ 60 % от БВП, или с по-ясно изразени рискове за устойчивостта на обслужването на дълга.
(18) Нетните първични разходи се определят като разходите, финансирани на национално равнище, след приспадане на дискреционните мерки по отношение на приходите и като се изключат разходите за лихви и разходите за циклична безработица.